Вести
Спорт
Селебрити
Лајфстајл
Дискусије
Кувар
Огласи
Дискусије
:
Философија
+0 / -0
0
Memorija
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
16. септембар 2013. у 16.54
Da nema memoriju, covek ne bi razmišljao o proslosti,jer ne bi uocavao promene,kao sto isto tako, ne be bi razmišljao o hipoteticnoj buducnosti kao promenama do kojih tek treba da dodje.
Memorija je dakle taj kamen mudrosti, osnovni temelj odakle cela filozofija pocinje, i gde zavrsava.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
16. септембар 2013. у 17.26
memorija je ogranicena, jer je zasnovana na prošlim iskustvima. Samim tim je znanje ograniceno; tako da memorija ne može da bude kamen temeljac Filosofiji. Jer zasnivati Filosofiju na memoriji znači da vreme konstantno provodimo u proslosti i da zakljucke, stavove stvaramo na osnovu informacija iz proslosti koje su ujedno nepotpune i pogresne. Kamen temeljec Filosofiji je mudrost koja se stice direktenim uvidom u istinu. Znači da um mora biti oslobodjen iskustva iz proslosti, memorije, da bi mogao da ima direktan uvid u sadasnjost i stvari kakve jesu. Jer um koji je zagledan u memoriju ili ti proslost, ne vidi sadasnjost i tako, dozvoljava da mu sadsnji trenutak prolazi uzalud, da bi o njemu, u buducnosti, razmišljao kao o trenutku iz proslosti. To je kao kada bi isao pravo a stalno gledao iza sebe i na osnovu predela, kroz koje prolazis, koje vidis zakljucujes o predelima kroz koje ćeš proći nelogicno, zar ne.
+0 / -0
0
Qubic
16. септембар 2013. у 21.41
Mikrochip. Šta se tu memorise? porivi, strasti, iskustva, (saznanja) osecanja, razum/razumevanja (ili ono sto je jedan pisac/filosof jednom rekao „ja razumen da ja razumem”)... memorija jeste možda dovoljno otvorena za buducnost, ili prazna, ali da li je dovoljno otvorena/ispraznjena i za sadasnjost, nova saznanja lii iskustva?
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
17. септембар 2013. у 06.28
Ne, nije tako.
Diskutabilno je da li su zakljucci koje izvodimo tačni ili pogresni,ne moraju biti automatski pogresni samo zato što je osnova na osnovu koje smo do njih dosli oskudna.
Može se čak desiti i da se iz pogresnih informacija izvede tačan zakljucak.
U svakom slučaju, da bi doslo do bilo kakvog zakljucka i razmišljanja,potrebno je uporediti dva razlicita stanja, dve razlicite situacije...a do toga ne može doći ako nema memorije.
Dakle memorija je uslov svakog razmišljanja.
+0 / -0
0
Qubic
17. септембар 2013. у 06.53
Mene je stid da na sebe mislim kao na microchip.
+0 / -0
0
Dovlaa
17. септембар 2013. у 13.40
Historia magistra vitae est.A sto bi mi Wakane rekli ISTORIJA JE UCITELJICA ZIVOTA.
Vidis niko ne kaže da je buducnost ili sadasnjost uciteljica zivota već istorija koja je svakako samo proslost.
Sadasnjost se ne može ni videti jer ne postoji.Vreme je jedna linija u kojoj su sadasnjost I buducnost samo prazne reci.
Zato sto covek I sva njegova dela imaju veze samo sa prosloscu.Svaki nas postupak koji radimo sad ili ćemo raditi je posledica proslosti.
Šta bi sadasnjost bila vremenski? Samo onaj najmanji trenutak između proslosti i buducnosti.Koliki je taj trenutak,manji od sekunde jer I treptaj oka je već proslost u odnosu na sledeći treptaj.Znam ti ćeš reći da ono što se desilo pre pet minuta nije proslost već sadasnjost,za tebe je prošlo samo ono od pre pet godina.Ali varas se,rposlost je I ono od pre pet sekundi kao I ono od pre pet minuta,pet godina.Mi samo I živimo u prolosti jer jedino ona utice na nas,ništa drugo.Čak I kad ne mislis o prolosti,kad mislis recimo na buduce,ti si opet samo pod uticajem prošlog.
Kao sto je onaj grcki mudrac rekao da covek nema veze sa smrcu jer kad smrt dodje onda nema coveka a dok ima coveka nema smrti.
Isto tako nema ništa osim proslosti.
To je uzrok I posledica,ono da ništa ne može nastati iz ničega već iz nečega a to nešto je samo proslost.Jer tebe je otac stvorio a ne ti sam sebe,a tvoj otac je svakako samo proslost.
Malo dete kad se rodi,prvi dan,ono nema iskustvo,nema proslost,pa jel ono nešto zna? Naravno da ništa ne zna I to ti je jasan dokaz da mi svako znanje imamo samo kao posledicu iskustva tj proslosti.
Opet time možemo doći do Kanta koji se uhvatio problema znanja koje nije iskustveno vce urođeno,sinteticki apriorni sudovi.Ali ta tema nema veze sa ovim sto ti pišes.
Ako hoćeš da pomeris neki kamen,predmet,moras nekom silom delovati na njega,a čim delujes to je proslost.Ne može se pomeriti sam od sebe.
A što se tiče puta koji navodis kao primer,ja ću ti navesti slično.Ako si krenuo nekim putem,do cilja,nećeš znati doći do tog cilja ako nisi tamo već bio,ili ako ti neko nije objasnio.Sto sve ukazuje da je ceo nas zivot samo prolost,tj da je uzrocnoposledican iliti determinizam.
Naravno,sve sto cinis sada tebi deluje da je to tvoja slobodna volja,da si ti to svojom visprenoscu tako lepo zamislio.To tako mislis jer nisi naucio filofiju.Pokusavas sam nešto iz svoje glave a to nisu mogli ni kapaciteti mnogo veci od tebe i mene.I velicine kao Platon,Aristotel ili Kant su ucili od svojih prethodnika i nisu se toga stideli.Svako od njih je nešto svoje veliko doneo filozofiji ali odskocna daska im je bilo znanje prethodnika.Sto je opet proslost.
Tako su I velika dela umetnosti I nauke nastala kao posledica proslosti.Teško da bi Homer spevao Ilijadu da se nekoliko vekova pre njega nije desila velika bitka za Troju I tako mu dala inspiraciju.Ni Ajnstajna ne bi bilo bez Arhimeda,Njutna itd.
+0 / -0
0
Dovlaa
17. септембар 2013. у 13.45
Badboy_Romeo
(Bla bla blah...)
Neko je davno rekao da je svako znanje samo pamcenje.I ker ako ga jednom sutnes sledeći put će te ili ujesti ili će bezati od tebe.
Tačno je da se može doneti ispravan zakljucak iz pogresnih informacija,ali to je samo plod slučajnosti.Te odnose sa premisama i konkluzijama ima kod Aristotela u njegovoj logici tj Organonu.
Ali se I iz ispravnih informacija(premisa) mogu doneti pogresni zakljuci.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
17. септембар 2013. у 14.29
Tako je, za mene je taj deo bez značaja za diskusiju jer se odnosi na ispravno ili pogresno zakljucivanje.
Zakljucivanje je razmišljanje izvedeno iz komparacije dva ili vise fakrora. Dakle osnova razmišljanja je u tom poredjenju do kojeg bi nemoguće bilo doći da nema memorije.
Zato je memorija temelj razmišljanja a samim tim i filozofije.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
17. септембар 2013. у 17.13
„Zato je memorija temelj razmišljanja” Ovo je tačno ali to nema veze sa filosofijom jer ako je temelj filosofije razmišljanje, onda bi svi bili Filosofi, mudri ljudi. To o cemu ti pišes je temelj nauke. Uporedjivanje iskustva iz proslozti i na osnovu njih stvarati nove zakljucke. Um, kao sto sam napisao, koji je zagledan u proslost je nesposoban da vidi sadasnjost kakva jeste, jer je uvek tumaci kroz proslost, tako da mu sadasnji trenutak izmice i ne vidi ga, a u sadasnjem trenutku je mudrost, istina, Filosofija. Direktan uvid u istinu nastaje uvek u sadanjem trenutku a ne na osnovu memorije. da li možeš da razumes to? Na koji način tebi pomaze memorija u Filosofiji?
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
17. септембар 2013. у 18.39
Ne razumes...možeš da gledaš sadasnji trenutak do besvesti i ništa da ne shvatis, ni boje ni oblike ni predmete, stvari, dogadjaje, ništa ne možeš da shvatis ni dozivis sve dok sve to što vidis ne uporedis sa necim sto si već video i doziveo.Samo iz tih kvalitativnih i kvantitativnih sličnosti i razlika dolazi tvoje shvatanje onoga sto gledaš...a samim tim i razmišljanje o istom.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
17. септембар 2013. у 18.45
to vazi za nauku ali ne za filosofiju. Po tebi znaci trba da prilazimo ljudima i dogadjajima kroz predhodno iskustvo koje imamo o njima, da li to hoćeš da kažeš?
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
17. септембар 2013. у 20.37
To vazi za sve...svaka stvar ili pojava koja nosi ime, reč, postoji samo u komparaciji sa necim drugim sličnim ili razlicitim. Jer u sustini svaka stvar ima svoju specificnost u odnosu na nešto drugo i to je čini tom stvari a ne nekom drugom. Dakle kad opisujes njene kvalitativne i kvantitativne razlike i povezanost sa bilo cime to je nemoguće učiniti bez memorije na to sve drugo sto ona nije.
+0 / -0
0
Qubic
18. септембар 2013. у 10.23
Postoje pojmovi i stvari koje su nekad (bile) spoznate od strane filosofa i mudraca, i zabelezene, a kojima mi jedva da naslucujemo smisao i znacenje. Za njih naše pojedinacno iskustvo prestaje da bude dovoljno i stvar ili pojam se za nas pretvarju u dogmu ili u demagogiju. Mi mislimo da znamo ali bivamo podvrgnuti odricanju (od tog istog) znanja, postajemo prevareni. Filosofija se upravo bavi time, kako doći do saznanja/spoznaje mudrosti, ali putem misli, kako do tog izvora (zivota i saznanja), doći, ali bez ponavljanja iskustva kao uzroka, osim možda ponavljanja same te misli.
Postoje pojmovi i stvari koje su nekad bile spoznate od strane filosofa i mudraca, i zabelezene, a kojima mi (danas) jedva da naslucujemo (smisao) i znacenje.
+0 / -0
0
Qubic
18. септембар 2013. у 10.32
I gde tu 'pada' memorija? Kolektivna 'memorija' pada u kolektivnu svest, licna 'memorija' u ličnu.
+0 / -0
0
Qubic
18. септембар 2013. у 10.45
Ja bih' tu rekao za ovo malo još, dok mi ne dodje onaj (Nemac) Alchajmer i pocne da krije stvari po kuci i prevrce da je malo lične svesti a puno kolektivne nesvesti, i da je obrnuto, malo kolektivne svesti a puno lične nesvesti, ali to svi kažu tako da to nije ništa novo.
+0 / -0
0
Qubic
18. септембар 2013. у 11.02
I znaš šta još radi Alchajmer, brise mi sve gumicom, tako da ne mogu vise ni da nađemstvari gde sam ih ( bio) ostavio na svom mestu.
+0 / -0
0
Qubic
18. септембар 2013. у 11.49
Osecaji/osecanja se ne mogu nauciti, ljudi se zatvaraju usled loših iskustava zivota, pocinju da zaboravljaju, iz straha ili ne postaju „masine”, i „med univerzuma” vise do njih ne dopire. Na drugoj strani osecaji i osecanja se pretvaraju u stranputice koje bas nikuda ne vode.., ali ako bi ijedan put trebalo nekuda da vodi, onda bi to sigurno bilo prema srcu, ili onom duhovnom organu koji znaci zivot, i taj bi put u sebi morao da sadrzi i jednu kap mudrosti (milosti)...
Na kraju se sve svodi (na to) da dobro pamtimo samo srcem, ili ako ne, onda samo kostima.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
19. септембар 2013. у 07.26
Dakle, memorija je temelj filozofije, a uocavanje promena uslov zakljucivanja...odatle proizilazi da je filozofija dinamika razmišljanja i da je pogresno traziti nekakve staticne i vecne istine...jer one ne postoje tamo gde se sve kreće i menja.
+0 / -0
0
Dovlaa
19. септембар 2013. у 08.03
Vecne istine postoje i njima se bavi filozofija,kao i teologija.Vecna istina ne znaci i staticna kako je ti zoves.I ne postoji takav jedan pojam staticne istine.
istine koje se menjaju,koje danas jesu a sutra nisu,time se bavi nauka.Zato Njutnovo ucenje kad se desilo ono je tada bilo vrh neke naučne istine,posle je pobijeno,pa nova ucenja nauke će se opet menjati i tako stalno.
+0 / -0
0
Qubic
19. септембар 2013. у 09.55
(Pa) Dovlaa, vecne istine su onda i taj vecni zaborav,.. ne samo vecna memorija.., kad već njima mora da se bavi iznova i uvek filosofija i teologija, zar nije tako?.. Moralo se od nečega da se pocne, ali ja se tu pitam se šta je starije, i šta je od većeg značaja (i iskona), secanje ili zaborav?
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
19. септембар 2013. у 12.41
Kad postoje, reci mi jednu.
+0 / -0
0
Dovlaa
19. септембар 2013. у 12.52
Vekovna ucenja mudraca I filozofije ti ocekujes da ti ja sad saspem u jednoj recenici.I ako napisem ti ćeš reći da to nije naučno dokazano.Vidis mnoge ucenja antickih filozofa je kasnije I nauka potvrdila.I da ne pominjem u anticko doba da su se samo filozofi bavili naukama.Pa otuda svi znamo za Pitagorinu teoremu ili ucenja Arhimeda a oni su bili filozofi.
A možda najveca istina filozofije,iili bolje reci istina starih ucitelja,je da je ovaj svet kakav vidi prost neuk covek tj 99% populacije,cista obmana,varka.Da je svetska istina sasvim suprotna.
Pa klasicna logika od Aristotela,koja se svakako ne svemoguća ali svakako nepobitna istina.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
19. септембар 2013. у 14.16
Možda je ovo a možda je ono...sve u svemu nemas ni jednu istinu...ako racunas taj tvoj primer šta nešto nije, ossnova svake filozofije i logike je da se stvari ne objašnjavaju svojim negacijama. Dakle nemoj pisati šta ovaj svet nije, već napisi šta jeste.
+0 / -0
0
Dovlaa
19. септембар 2013. у 14.20
Zašto bih se ponavljao? Ukucaj moje ime na pretragu pa vidi šta sam ovde pisao.Ja ti ne mogu pomoći ako ne znaš da izvuces ništa od toga.Imaš I druge diskutante po drugim forumima.A najbolje da uzmes u ruke knjige velikih filozofa pa ćeš tamo naći.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
19. септембар 2013. у 17.40
Dobro, dobro...opusti se, nisam ni racunao na tebe.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
19. септембар 2013. у 18.33
to logicko razmišljanje na osnovu memorije, sto ponavljas kao izgrebana ploca, je korisno da umesis hleba, skuvas rucak, odes na posao i vratis se kuci, da pišes, čitaš, vozis kola, pricas strani jezik itd. znaci za jedan praktican zivot covekov; covek bez te vrste memorije ne može da funkcionise. To je jedna vrsta memorija i ona je neutralna jer coveku ne stvara nikakve probleme i osecanja. Postoji i druga vrsta memorije koja je psiholoska memorija i zbog koje covek, a samim tim i njegova okolina pate. Ta vrsta memorije za coveka je pogubna i nje je potrebno se otarasiti. Ta, psiholoska memorija je ono sto nazivamo „ja” ili ti ego. Ime, prezime, nacinalnost, vera, rasa, klasa a u skladu sa tim kultura, obicaji, stavovi, ideje, shvatanja, misli ciljevi, zelje, vrednosti su „ja” ili ti ego a sve je to proslost; znaci „ja” je proslost koje postoji na osnovu memorije, secanja na tu proslost, i misli. Bez memorije i misli ne bi postojalo ni „ja”. A u toj proslosti ili ti „ja” i memoriji, secanju na tu proslost, su svi problemi covekovi. Na osnovu te memorije postoje neuroze, paranoje, psihoze, jer sadasnjost tumaci kroz proslost. To „ja” je psiholoska konstrukcija, „programiranje” sredine u kojoj se odraslo, i ono ne postoji. To „ja” je puko poistovecivanje covekovo sa svoju proslost. Da su te kojim slučajem ukrali cigani, danas bi negde lupao tarabuku bos i slinav proseci na ulicu ili bi dzepario po italiji i tvoje „ja” bi bilo potpuno drugacije od danasnjeg, samim tim Ime, prezime, nacinalnost, vera, rasa, klasa a u skladu sa tim kultura, obicaji, stavovi, ideje, shvatanja, misli, ciljevi, zelje, vrednosti. Covek je jedan psiho-fizicki sklop. Postoji telo, sa svojim culima i funkcijama i postoji psiha koja je poput plastelina, koju možeš da oblikujes po volji. Kao cup koji napunis vodom, tako se i covek napuni psiholoski „programira”. Ta memorija je pogubna, jer kroz nje tumacimo sadasnji trenutak i zbog nje nam sadsnji trenutak izmice i odlazi u nepovrat, u proslost. Jer ako ljudima i dogadjajima u sadasnjem trenutku, prilazim kroz proslost ili ti memoriju o njima, nikada ih vise neću videti onakvim kakvim jesu, već ću ih uvek tumaciti kroz staticnu, staru, stvorenu sliku o njima na osnovu proslosti i memorije. Ta proslost Ili ti „ja” je barijera, prepreka izmedu subjekta i objekta. Kada „ja” (proslost i memorija) ne postoji onda subjekat postaje jedno sa objektom; nema vise subjrkta i objekta. Onda postoji posmatranje i slusanje jedne vise, primarne inteligencije i tada nastaje razumevanje, uvid. Čim se umesa „ja” sa svojim komentarima, um nije vise u stanju da vidi ispravno jer je zaslepljen prošlim iskustvima i tada nastaju reakcije u skladu sa tim prošlim iskustvima verbalna, telesna, osecajna i gubimo kontakt sa sadasnjost.
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 01.56
Sad mi opet nije jasno, a da li postoji mogućnost da se na sebe gleda objektivno, npr. na proslost, u stvari na sebe u toj proslosti ali kao u „drugobivstvu”?.. To bi moglo da bude pitanje savesti ili pitanje ponosa ili stida, (ispunjenosti ili neispunjenosti, ostvarenosti ili neostvarenosti, ili pak praznine...) i,.. da li jedna ideja, a to je najvaznije ja mislim, može npr. da ima neku svoju unutrasnju logiku, ne vezanu za bilo kakvo iskustvo ili znanje o sebi samom ili o predmetu rada, logiku unutar same sebe?
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 05.21
*znanje o sebi samom - znanje znanja o znanju. (bez subjekta) prim prev.
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 05.39
ili znanje o znanju znanja, još bolje, bez naucenosti i obrazovanja.
(?)
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 05.46
Subjekat jeste zivot, ali kao sto postoji zivot koji je neposredan, direktan, isto tako postoji i zivot koji je indirektan ili isposredovan.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
20. септембар 2013. у 06.55
Ne treba biti rob proslosti...O.K. što ne znači da te ta proslost ne prati. U drustvu u kojem živimo, i gde ocekujes da će ti drustvo nešto dati, prva stvar koju te pitaju, kad si dosao da trazis, je upravo to, tvoja proslost.
Samo to nije tema ove diskusije.Tema diskusije je izvor filozofije a ne mesto na reci gde je najbolje piti vodu.
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 06.59
Filosofija zapocinje sa posredovanjem, misli ili reci.
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 07.07
Npr. neko ti pokaze jaje, ti pomislis, Zemlja je okrula (znaci nije kocka), zatim ti njemu pokazes komadic - komad sira, on pomisli, ovakva je kad padne sneg, itd. itd.
+0 / -0
0
Dovlaa
20. септембар 2013. у 15.31
Izvor filozofije je zelja za krajnjim istinama,za sustinom,bolje reci za mudroscu.Mudrost I znanje nije isto.Znanje poseduje nauka,naučne discipline a filozofija traga za mudroscu,za vecnim I nepromenljivim istinama.O sustini zivota I bitisanja našeg.
Filozofija te najuzvisenije istine ostvaruje pokrivajuci nekoliko oblasti koje I proucava.To je metafizika,po meni I najvaznija.Potom etika ili moral kako teolozi kažu,pa estetika kao disciplina o lepom,politika ili filozofija države i logika.
A kao deo metafizike je I pravac epistemologija tj process opazanja I saznavanja,a to je igleda ovde tema.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
20. септембар 2013. у 15.53
Tako je Dovlaa, tema je način nastajanja misli, sto je osnov za postojanje filozofije.
+0 / -0
0
Dovlaa
20. септембар 2013. у 16.01
Bojim se da je tema upravo epistemologija,a to je ozbiljna rabota.
A misao nije samo početak filozofije već sveg misaonog,svesnosti.
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 16.32
Svest postoji i bez misli, i te kako!
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 16.46
Sad postoji razlika između svesti i svesnosti, kad je covek osvesten, probudjen, a to je sad već neka visa filosofija. nema istinski jednog bez drugog, znanja bez mudrosti, mudrosti bez znanja. Kod mene je sve u granicama zivota i razuma.
+0 / -0
0
Qubic
20. септембар 2013. у 16.53
Ako treba filosofija da bude ono sto jeste, onda misao mora da bude isposredovana sa necim drugim, jer u mišljenju se istina i realnost izmiruju.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
20. септембар 2013. у 18.21
Za vas je filosofija igranje rečima i pojmovima i zato ne vidite ono sto je važno, sustinu filosofije. Vi ne mozete da vidite da proslost i memorija na nju mogu da budu samo izvor zablude (jer sadsnji trenutak koji je uvek svez, nov, se tumaci kroz proslost koja je stara, ogranicena, nepotpuna i na osnovu takve proslosti i memorije na nju se stvara slika, predubedjenje, zabluda kroz koje se tumaci sadsnji trenutak. Kakva je to mudrost kada se sadsnji trenutak uvek posmatra kroz prošla iskustva? Takva „mudrost” samo ometa vidjenje sadsnjeg trenutka cistim, novim, svezim, onakvim kakvim jeste bez dodataka iz proslosti. Jer ako ljudima i dogadjajima prilazimo kroz stvorenu sliku o sebi i njima, mi jednostavno nismo sposobni da ih vidimo, zar ne? Jer ako mi prilazis kroz stvorenu sliku o sebi i meni ti me više ne vidis. Ono sto vidis je tvoja slika o meni. Ako te neko opsuje svaki naredni put kada ga budes video izazvace negativne emocije u tebi, zbog proslosti i memorije, i biće ti uvek mrsko da ga vidis, a ako ti neko učini neku uslugu ili te pohvali biće ti prijatelj i kada ga vidis naredni put imaces prijatna osecanja prema njemu. Ljudi stvaraju psiholosku memoriju za koju se zalepe i vuku je svudaza sobom i ta vrsta memorije je ono čega se treba osloboditi, a oslobadja se tako što postajemo svesni cinjenice da proslost nisam ja. Da je ta proslost psiholoska konstrukcija sa kojom se poistovecujem i da je ona izvor svih mojih problema i sukoba unutrasnjih i spoljasnjih. oslobodjeni proslosti nas um je u stanju da sadasnji trenutak uvek vidi novim i svezim, jer nije vise ispunjen slikama iz proslosti koje mu onemogućavaju, tako što mu skrecu paznju sa sadasnjost, da vidi sadasnji trenutak. Jer um koji u sadasnjem trenutku gleda slike iz proslosti ne može da vidi sadasnji trenutak, logicno zar ne?) a nikako filosofije.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
20. септембар 2013. у 18.59
Po tebi su onda amnezicni i oni koji boluju od Parkinsona najveci filozofi. :)
Pogresna ti je filozofija...potpuno. U filozofiji nema ni odbacivanja ni zaboravljanja već samo nadgradnje.
Ne znam zbog čega ne prihvatas svoju proslost, nije ni bitno, ne znam zašto mislis da su sve misli koje neko može imati prema tebi pogresne (loše) ali ta sloboda duha i tela o kojoj ti mastas je cista utopija.
Živis u iluziji da si slobodan i da ti duh nije sputan nicim a u stvari se valjas u blatu.
Probaj malo da se udubis u temu o kojoj pišem, možda će ti pomoći u tvojoj zelji za slobodom.
Može ti pomoći da bolje razumes sebe i svoje misli.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
20. септембар 2013. у 19.18
Bez memorije nema mogućnosti opazanja razlike između stvari i pojmova. Ako postoji samo jedna misao onda se ni sadasnji trenutak ne može razlikovati od nekog prošlog, kao sto ni sve stvari koje vidimo i osecamo ne bi bile ništa drugo do samo jedna mesavina nadrazaja za koje takođe ne bi znali šta su.
Bez memorije nema kretanja, odnosno covek ne bi bio sposoban da ga opazi, nema promena. Zbog toga je coveku potrebno telo koje ga u tim prvim trenutcima zivota, kada još ništa ne zna, uci culno kroz prijatna i neprijatna iskustva da razvija memoriju.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
20. септембар 2013. у 20.23
„Ne znam zbog čega ne prihvatas svoju proslost, nije ni bitno, ne znam zašto mislis da su sve misli koje neko može imati prema tebi pogresne (loše)” Ti stvarno ne vidis to što pišem. Gde sam ja napisao tako nešto? Probaj da vidis to što pišem a ne da tumacis reci i pojmove jer one su samo prst koji nešto pokazuje. Reci i pojmovi su delovi slagalice koji, kada se stave na svoje mesto, pokazuju jednu sliku kompletnu. Tada ne gledamo delove već celinu. To je bitno a ne reci i pojmovi jer oni služe da se nešto opise ali nisu opisano, shvatas? Donosis zakljucak da mi je filosofija pogresna a u svojim tekstovima se vidi da ne vidis to o cemu pišem. „Pogresna ti je filozofija...potpuno. U filozofiji nema ni odbacivanja ni zaboravljanja već samo nadgradnje.” Vidis koliko ti shvatas pogresno, ili ti, ne razumes o cemu pišem. Ti si moje pisanje shvatio kao bezanje od proslosti, njeno neprihvatanje i pokusaj da je iz ovog ili onog razloga zaboravim, da je se ratosiljam. Sasvim pogresno. Sasvim pogresno. U svom sarkazmu ti si donekle video o cemu pišem ali ne još potpuno. Zamisli da ovog momenta dobijes amneziju za sva losa i dobra iskustva. Znaci memorija za običan normalan zivot su ti kao i sada ali se više ne secas Ime, prezime, nacinalnost, vera, rasa, klasa a u skladu sa tim kultura, obicaji, stavovi, ideje, shvatanja, misli, ciljevi, zelje, vrednosti. Prazan si skroz. praznina, mir. U toj praznini je mudrost i sva vrednost Filosofije a ne u nadgradnju rečima i pojmovima. Iz te praznine gledaš. u toj praznini vidis istinu, vidis sebe tvoje pravo biće. Iz te praznine gledaš i „sebe” tvoje „ja” koje je proslost savrseno jasno, kao sto vidis svoje telo u ogledalo. Kada tako jasno vidis svoje „ja” ego ili ti proslost onda si u stanju i da razumes sebe, svoje postupke i kako si dosao ovde gde jesi. Na taj način zivot postaje svestan zivot a ne nesvesno bauljanje kroz zivot. Zivot postaje svesna akcija a ne nesvesna reakcija. Znamo zašto se ponasamo na način na koji se ponasamo, znamo zašto mislimo, imamo ideje i stavove koje imamo. To sto ja pišem je odvajanje od „sebe” „ja” ili ti proslost i videti ga sa distance bas kao što se gledamo u ogledalo. Stati naspram sebe i videti se, upoznati se sa sobom. Sve dok se covek drzi sebe on nije u stanju da se vidi jer je isuvise zaslepljen slikom o sebi, svojim „ja” svojom prosloscu. „Ja” koje je proslost mu smeta da vidi sadsnjost. Tada svi tvoji postupci verbalni i telesni neće vise biti proizvod uma zaslepljenog prosloscu ili ti „ja” nego cistog, mirnog, budnog, pazljivog uma. Probaj da zamislis sve ovo o cemu pišem, da vidis u svojoj glavi sliku a ne da samo preletis preko reci u tekstu.
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 02.14
Ne znam šta na ovo da mislim.., odreci se proslosti je kao odreci se pola sebe ili celoga sebe ako već nema sa čim ta (neka) nova istorija/sadasnjost da se ispuni... jer, i istorija Hristovog zivota (npr.) i isorija Hristovog spasenja, ako zanemarimo ucenje, još uvek je bila ipak samo istorija, koja je doduse morala sa necim da se ispuni što se na kraju i dogodilo, ali,.. šta sad..?.
+0 / -0
0
toplap
(Neumorni)
21. септембар 2013. у 02.54
Ne ucestvujem u diskusiji jer je moja prvorođena kci Rebeka dobila blizance-dva momka:
http://www.vest.mk/?ItemID=A33456068704CE4FAFBE58AACCF644DB
Presrecan sam.
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 03.37
Cestitam unuke (deda-)Toplap, i nek' je sa srećom!
+0 / -0
0
toplap
(Neumorni)
21. септембар 2013. у 05.16
Hvala na čestitki svima!
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 05.45
Molim i drugi put chika Toplap, neko je pomislio, neko čestitao, a neko će možda tek čestitati.
+0 / -0
0
toplap
(Neumorni)
21. септембар 2013. у 06.01
Ti si bio prvi...
Svako kako je vaspitan od drustva...
+0 / -0
0
Dovlaa
21. септембар 2013. у 06.09
Dobro,ti sad ocekujes da ti i ja čestitam.Hoću,ali gde je picence,viskic,gde je sve sto ide uz to:))
Pa nemoj tako,ako smo formalisti onda budi i ti takav.
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 06.56
Evo (virtualno) picence, stize picence, mnogo lepo picence,.. kuca casti! :)...
http://www.docklanderdeals.com/wp-content/uploads/2011/06/Red-Wine-610x400.jpg
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 06.59
Muzikica, a to malo kasnije...
+0 / -0
0
toplap
(Neumorni)
21. септембар 2013. у 07.09
Sovlaa,
a ko ti brani da ne dodjes i da te pocastim, tebe i druge?
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
21. септембар 2013. у 09.08
Šta da ti kažem na sve to, a da ne izgleda kao kritika? Ne mislim da ulazim u polemiku sa tobom na tu temu, jer to nije tema ove diskusije.
Pronasao si prazninu i shvatio sve...u stvari nisi shvatio ništa. Samo se dobro osecas u tom odsustvu misli...mislis da je to tvoje pravo ja.
Da se vratim na temu, tvoja filozofija ne bi bila moguća bez memorije koja ti omogućuje da poredis ta dva stanja, bez misli i praznine i sa njima. Jer čak i tada kad mislis da si bez misli, svesnost na to stanje je moguće samo u komparaciji sa stanjem nespokoja punog misli. Misao nije jedna tacka već linija koja spaja dve stvari...a filozofija je konceptualna organizacija misli.
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 11.46
Ako je ta konceptualna organizacija misli koju mi zovemo filosofija ipak nužna, kao npr. neko seme koje se poseje u zemlju da bi dalo neki svoj plod, ipak ne postoji nikakva garancija za bilo koga da ono (,to seme ,) neće ostati zauvek zatvoreno u tom svom konceptu i da će se ono sto je unutar njega ikada ispuniti ili ostvariti,.. ili dati neki svoj plod. I tu postoji volja. Ali šta je volja?
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 12.30
Znaci ako razmišljamo „o hipoteticnoj buducnosti kao promenama do kojih tek treba da dodje” / a koje tek traba da nastanu da bi se ispunila ili ostvarila ona veza između memorije (seme) i zivota filosofije u njenom najpunijem obliku i smislu (plod), uocavamo da mora da postoji neka sila ili nužnost, i kao 'povoljno tlo', da bi se ostvarila/uspostavila ta veza između njih, ostvarila celina, a to je; 'koren', 'stablo', eventualno 'grana', 'cvet' ili 'list'.
+0 / -0
0
Qubic
21. септембар 2013. у 12.50
(vreme u kome živimo, suvoparno receno bi moglo da se odnosi na 'klimatske uslove', ponekad je vreme susha, a nekad ne)
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
21. септембар 2013. у 18.03
„Pronasao si prazninu i shvatio sve...u stvari nisi shvatio ništa. Samo se dobro osecas u tom odsustvu misli...mislis da je to tvoje pravo ja.”
Opet zbog nerazumevanja, pogresno tumacis. I pored toga što ne vidis o cemu pišem ja ti garantujem da si i ti, kao i svi drugi ljudi, imao periode kada je tvoje „ja” znaci proslost, bilo odsutno i postojao samo subjekt koji je bio jedno sa objektom. Kada si stajao naspram nekog umetnickog dela, po prvi put, i posmatrao ga, tada je tvoje „ja” bilo odsutno, tada si samo posmatrao bez ikakkve misli, asocijacija, konverzacije u svome umu. Tada je tvoj um bio budan, prazan, cist, miran, pazljiv u sadasnjem trenutku i samo gledao. u takvim trenucima nastaju inspiracije, otvaraju se vidici. U takvim trnucima se piše poezija a ne na osnovu razmišljanja o proslosti.kada ti profesor drzi predavanje o nekoj temi, o kojoj neznas ništa i cujes to po prvi put, um je takođe u sadasnjem trenutku prazan, cist, budan, miran, pazljiv.
Kada taj trenutak, u kojem je um jedno sa objektom, prođe tada nastupa proces razmišljanja i uporedjivanja sa znanjem iz proslosti o cemu ti pišes, na osnovu reci i pojmova. To je trenutak kada u iz nekog trenutka u buducnosti razmišljamo o tom trenutku kao trenutku iz proslosti. Razumes?. trenutak kada je um jedno sa objektom je cist, prazan. Tada postoji samo gledanje, slusanje, paznja. Paznja je uvek sadasnjost. Odsustvo misli nije pravo ja. Odsustvo misli je stanje u kojem pravo ja dolazi do izrazaja. Stanje iz koga um posmatra sadasnji trenutak kao cist, nov, neuprljan prošlim iskustvima. kada vidis nekog coveka po prvi put da li postoji logicno razmišljanje o njemu na osnovu memorije i proslosti? Naravno da ne jer ne postoji proslost i memorija o njemu. Znaci možeš samo da ga posmatras. tog trenutka, u kome ga posmatras, um je prazan, cist, budan, pazljiv a već kod sledećeg susreta ako um nije pazljiv i u sadasnjosti, gledaćeš ga kroz proslost, sliku koju si stvorio o njemu. Na taj način prestajes da ga vidis, gubis kontakt sa njim. Ne znam zašto ti je toliko teško da vidis ovo o cemu pišem. Dovoljno je da pogledas sebe i oko sebe i videces primera koliko ti je drago.
„tvoja filozofija ne bi bila moguća bez memorije koja ti omogućuje da poredis ta dva stanja, bez misli i praznine i sa njima. Jer čak i tada kad mislis da si bez misli, svesnost na to stanje je moguće samo u komparaciji sa stanjem nespokoja punog misli.” Tačno, i po ko zna koji put ti kažem da se sa tim slazem, ali to je kada, kao sto sam gore objasnio, o tom stanju naknadno razmišljas kao stanju, trenutku iz proslosti (Kao kada naknadno razmišljas o umetnickom delu ili predavanju. Dok gledaš i slusas ne razmišljas. Ako razmišljas onda nit gledaš niti slusas već si nepazljiv). tranutak kada je to stanje prisutno je bez misli i razmišljanja. Tada je „ja” ili ti proslost odsutno.
+0 / -0
0
Qubic
22. септембар 2013. у 01.20
Pa sad, praznina ima razni', kao i punoca, ono što se po graduaciji kaže 'od uva' do 'uva'. Neko ko je doziveo i shvatio svet npr., bio sve razumeo u detaljima i u celini, dao sve od sebe (iskeno i znalacki) da ozivi i prenese taj isti svet nekom drugom, putem (ili posredstvom) delanja ili dela, on naravno će imati tu svoju najvecu, iliti mirnu prazninu. (...u kojoj čak ni ta reč 'mir' više ne postoji jer sve postaje pitanje slobode). Dok, svet koji se na taj način živi, u vreme i kada se živi (radi ili 'stvara'), on ima tu najvecu punocu. Ali takođe ima i saosecanje. Bio je jedan stih, ne mogu sad tačno da se setim ali je isao otprilike ovako „Ne mogu živeti a da ne vidim da list
zemlji se ne vrati.”
List, to svi znamo prenosi ili daje kiseonika (a to je fotosinteza), ali u slobodnom padu, i usled gravitacije, kao i strujanja vazduha/vetra, on, ili taj list.., postaje slobodan.
+0 / -0
0
Qubic
22. септембар 2013. у 02.03
(Ili sto bi se drugim rečima reklo, paralelan svet žive materije, parabole i paralelogizmi, to bilje i vegetacija razuma iz izvora zivota, jeste obavilo svoju funkciju, biva oslobodjeno i odlazi na svoj zasluženi mir i odmor)
+0 / -0
0
Qubic
22. септембар 2013. у 04.23
*vraca se u (svoje) (zasluženo) jedinstvo ili celinu kojoj pripada :)
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
22. септембар 2013. у 06.01
To o cemu ti pricas je samo jedna fikcija, ideja za koju si se uhvatio kao pijan plota, misleci da je ona vrh spoznaje do koje se može doći.
Ako prvi put gledaš neku sliku tako kao da je nikad nisi video, onda ne znaš da gledaš sliku kao ni to šta je na slici.
Znači da bi blenuo u nju bez mogućnosti da ocenis da li je dobra ili ne, bez znanja cemu sluzi.
Bas naprotiv, poredeci je sa svim ostalim slikama koje si video, možeš da uzivas u tehnici, stilu, crtezu, bojama,...i svemu ostalom sto tu sliku čini izuzetnom i boljom od svih ostalih.
Tvoje divljenje prema njoj je samo rezultat cinjenice da je slikar naslikao nešto sto prevazilazi tvoju tehniku slikanja,uradio je to mnogo bolje nego sto bi ti umeo, ili u drugom slučaju, bolje nego mnogi drugi slikari koje poznajes.
+0 / -0
0
Qubic
22. септембар 2013. у 07.01
I kad se nadjes u nekom nepoznatom gradu bez prebijene kinte, zakucas na vrata nekog umetnika i upitas da prespavas kod njega pa makar u hodniku, a on te bude lagao kako ima goste,.. nemoj da propustis priliku da cujes kako (dobronamerno) vice za tobom: „Biraj hotel sa sto manje zvez^dici!”
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
22. септембар 2013. у 17.52
„To o cemu ti pricas je samo jedna fikcija, ideja za koju si se uhvatio kao pijan plota, misleci da je ona vrh spoznaje do koje se može doći.” A šta je za tebe vrh spznaje do koje se može doći; to što si naucio definiciju razmišljanja? Ti, osim sto ponavljas u svim svojim tekstovima jedno te isto (čak i iste reci koristis) ništa novo nisi napisao. Dosao si ovde da bi postavio jednu definiciju koju predstavljas kao kamen temeljac mudrosti i Filosofije. Pa, objasni mi nekim primerom, kako te ova definicija čini mudrim u svom svakodnevnom iskustvu sa ljudima i dogadjajima?
„Znači da bi blenuo u nju bez mogućnosti da ocenis da li je dobra ili ne” Apsolutno netačno. Jer osecaj lepog nije u iskustvu iz proslosti. Osecaj za lepo, muziku, je aprior znanje dato svim ljudima i ono je u sadasnjost. Eksperimentima koji su vrseni sa plemenima koja nisu imala nikakav dodir sa civilizacijom je dokazano to, jer su savrseno lepo razumeli umetnicke slike, muziku, geometrijske oblike, pravednost, etiku i sl. Ljudi iz tih plemena su uzivali u klasicnoj muzici, iako su je po prvi put čuli, u klasicnim umetnickim delima, iako su ih po prvi put videli. savrseno su dobro razumeli zakone i principe na koje geometrija stoji, definicije pravednosti, etike i dr. Kako to objašnjavas; kada nisu imali nikakvu memoriju ni prošlo iskustvo sa klasicnom muzikom, umetnickim delima, geometrijskim oblicima (poput trougla, kocke)Filosofijom?
„Bas naprotiv, poredeci je sa svim ostalim slikama koje si video, možeš da uzivas u tehnici, stilu, crtezu, bojama,...i svemu ostalom sto tu sliku čini izuzetnom i boljom od svih ostalih” Kao sto sam već rekao ovo je pogresno, jer u u tehnici, stilu, crtezu, bojama,...i svemu ostalom uzivas u trenutku dok gledaš a ne kada je upoređuješ sa drugim slikama a sto je i eksperimentima (koje sam naveo)dokazano.
Drugo. Ti još uvek ne kapiraš o cemu pricam i to si i ovim tekstom pokazao. Dok gledaš ovu sliku
http://www.jigzone.com/p/jz/jz1/The_Scream.jpg
sa cime je upoređuješ? Da li je uopste upoređuješ ili samo gledaš? Pišes gluposti jer nikada nisi isao dalje od definicije koju si naucio i za koju mislis da je vrhunac spoznaje do koje se može doći. Verovatno si neki deckic ne stariji od 22 g. koji se tek upoznaje sa Filosofijom pa ti je zato i Filosfija ogranicena na definicije. Ali filosofija je nešto mnogo dublje i suptilnije od pukog ucenja i ponavljanja naucenih definicija.
+0 / -0
0
Qubic
22. септембар 2013. у 20.59
Mislim da tu iskrenost u nemeri i jedna doza ozbiljnosti ipak 'igraju' jednu važnu, 'presudjujucu' ulogu u svakom pristupu 'stvari' i razvoju svesti, jer filosofija i umetnost nisu samo date (ili postoje) kao predmeti uzivanja, već su isto tako i kao „orudja” ili sredstva evolucije, razvoja osecaja i svesti o istinitom i lepom. Otud nam ispravno razumevanje '(samih tih) stvari' mose doneti samo jedan ispravan 'tok' u nasem daljem razvoju evolucije jer i po pitanju svesti evolucija ima i sama svoju razvojnu metodologiju.
+0 / -0
0
Qubic
22. септембар 2013. у 21.11
Ništa u humanom razvoju ne postoji 100% slučajno, prirodno ili nesvesno, sve ima neki svoj 'put' i na tom putu neku svoju manje ili vise fleksibilnu metodologiju koja se tokom vremena manje ili vise oformljava ili rasformljava, prilagodjava i menja...
+0 / -0
0
Qubic
22. септембар 2013. у 21.57
(razvija)
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
23. септембар 2013. у 09.41
Ti ocigledno patis od kompleksa da nisi shvacen, ne vidis koliko je to što pišes plitko.
Nisu nikad čuli klasicnu muziku, ali su čuli muziku, svoju koju pevaju i sviraju i u odnosu na koju vide i osecaju lepotu Mozarta.
Vredi li uopste komentarisati tvoje detinjarije?
+0 / -0
0
Dovlaa
23. септембар 2013. у 11.56
Nemojte tako sa Wakanom,on je mnogo dobar covek:)))
Ljudima prija da žive u tako jednoj iluziji da sve mogu,da odlucuju o sebi i svom zivotu.Naivnost je uvek bila slatka i umiljata.
A zapravo je još bolje i da se pomirimo sa tim da malo toga zavisi od nas.
Ovih dana sto sam pisao o sadasnjem i proslom trenutku,danas sam kod Hegela to nasao,u knjizi Fenomenologija duha.Verujem da je to ono sto sam ja pisao,samo sto je Hegel to pisao njegovim cuvenim zamrsenim i teško raumljivim jezikom.Evo ciata
„Pokazuje se ” sada„ , ovo sada.Sada, ono je već prestalo da postoji u isti mah kada je pokazano, ono sada koje postoji jeste jedno drugo sada, a ne pokazano sada, i tako mi vidimo da se sada sastoji upravo u tome da u istom trenutku u kom jeste ono već vise nije.To sada,čim nam se pokaze,ono je već jedno bivše sada,i u tome je njegova istina, ono ne poseduje istinu bica.Prema tome, ipak je istina to da je ono bilo.Ali ono sto je bilo nije u stvari nikakvo biće,ono ne postoji,a nama je do postojanja bilo stalo.”.
Sve u svemu,ovde je Hegel ukazao i na Wakanovu zabludu,a ceo citat mi nekako izgleda kao da je Hegel prepisivao nekako od mene i ako nije vise ziv.Al to je ono da SADA i ne postoji.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
23. септембар 2013. у 15.47
Kratki kurs Hegela...koji zaista piše smuseno i komplikovano.
Dakle šta je generalno Hegel hteo da kaže...hteo je da kaže sledeće...dijalektika ljudske misli, drustva politike filozofije umetnosti itd nema kraja. Pogresno je misliti kao Sokrat, a živeti u vremenu Napoleona jer je u vreme Napoleona sve evoluiralo pa živeti i misliti kao Sokrat nije u skladu sa stvarnoscu.Ona ima smisla samo u Sokratovo vreme i u Sokratovoj državi. Evolucija ljudske misli i drustva čini da su ljudi kao sto je Napoleon, Henri 8-mi itd. heroji promene i modernizacije drustva i institucija, ali da oni sami toga uopste nisu svesni. Oni te promene vrse iz svojih sopstvenih sebičnih razloga (da bi bolje utemeljili svoju vlast i slično)ali te promene su bolje i modernije od predhodnih jer je sve u međuvremenu evoluiralo.
Dakle po Hegelu filozofija danasnjice, drustva, umetnosti i svega ostalog sto imamo danas je vrhunac svega što se može imati u ovom trenutku, i rezultat je evolucije.
+0 / -0
0
Dovlaa
23. септембар 2013. у 16.11
Hegel jeste tezak za citanje ali po pravilu takvi pisci ili filozofi su dosta dublji od onih prostodusnih koji pišu da ih može citati i svetina.A posebno ovaj navedeni citat je prilično lagan i nije komplikovan za shvatanje.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
23. септембар 2013. у 17.55
„Ti ocigledno patis od kompleksa da nisi shvacen, ne vidis koliko je to što pišes plitko.” Možda si u pravu ali zašto mi ne pokazes u cemu to gresim i tako mi omogućis da se vidim iz jednog, meni, sasvim drugog, i samim tim, novog ugla. Jer „to” sto pišem a sto je za tebe plitko, nisi nigde objasnio zašto je plitko, već svojim tekstovima ostavljas utisak da „to” ne razumes. Pa si, preskocivsi sve ostalo, nasao argument u muzici da bi opravdao svoj stav. Neznajuci ništa o tim eksperimentima i plemenima ti na osnovu pretpostavki donosis zakljucak da su uzivali u klasici zbog svoje muzike. Zbog nepoznavanja Filosofije strasno si predvidljiv. Zato nisam ni opisao eksperiment u detalje; da bi ti ostavio slobodan prostor u kojem bi dosao do izrazaja tvoj način razmišljanja. Ovde se jasno vidi da ti trazis i najmanji prostor, priliku, da bi odbranio svoj stav „Memorija je dakle taj kamen mudrosti, osnovni temelj odakle cela filozofija pocinje, i gde zavrsava.” za koji osecas kao da je napadnut, ugrozen, pa ga ti sad, kao nešto, branis. To je sujeta, egoizam i samo potvrdjujes da je proslost i memorija na nju izvor zablude a ne mudrosti i Filosofije. Jer si ti na osnovu pretpostavke, nastele na osnovu proslosti i memorije, dosao do zakljucka da su oni uzivali u Mocartu zbog svoje muzike. Neznajuci pritom da ni jedno pleme nema muziku niti bilo kakvo znanje o muzickim instrumentima. Takođe nemaju pevanje. To su plemena koja žive u dzungli amazonije, Papua Nova gvineja i još jedno ili dva mesta, za cija imena nisam siguran da ih se secam tačno. Zašto nisi objasnio i uzivanje u umetnickim delima i svega ostalog sto sam naveo? Zato sto nemas argument pa zavrsavas „Vredi li uopste komentarisati tvoje detinjarije?” Pa zašto da ne? ovo je diskusija. Tu se komentarisu „detinjarije”. Ali, da bi se komentarisalo potrebno je znanje; bez znanja se ne može komentarisati. Može jedino da se pišu budalastine. Zašto izbegavas da mi odgovoris na pitanje „objasni mi nekim primerom, kako te ova definicija čini mudrim u svom svakodnevnom iskustvu sa ljudima i dogadjajima?”
„Pogresno je misliti kao Sokrat, a živeti u vremenu Napoleona jer je u vreme Napoleona sve evoluiralo pa živeti i misliti kao Sokrat nije u skladu sa stvarnoscu” Neopevana glupost. Zašto bi bilo pogresno mislisti kao Sokrat, ne u Napoleonovo vreme već u danasnje vreme? Po tebi je i Budino ili Isusovo mosljenje, takođe, pogresno i zastarelo, m?
„Dakle po Hegelu filozofija danasnjice, drustva, umetnosti i svega ostalog sto imamo danas je vrhunac svega što se može imati u ovom trenutku, i rezultat je evolucije.” Kakav zakljucak. Mora da si ponosan na sebe, m? Da li je ovo „vrh spoznaje do koje se može doći”?
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
23. септембар 2013. у 18.45
Dovlaa, samo zbog toga sto je to reko Hegel ti si to upio bez ikakvog razmišljanja o napisanom. tebi je bitan autorit a ne šta piše. Na osnovu toga se formira i tvoje mišljenje, jer ti nemas svoje mišljenje pa zato usvajas od autoriteta. zato tako lako i menjas mišljenja a sto ti u svojoj zabludi, mislis da je dobro pa se i hvalis time. Međutim, u svojov plitkosti, ne primecujes da je to nezrelost. Menjati stalno mišljenja znači da nemas mišljenje.Mišljenja koja tako lako menjas znači da nisu ni imala neku vrednost u suprotnom ih ne bi tako lako menjao. ljudi koji nemaju izgradjeno mišljenje i sistem vrednosti menjaju mišljenja kao carape. To je odlika mladih i nezrelih ljudi koji se „traže” pa često menjaju mišljenja, shvatajuci svoju zabludu. Kada se mišljenje izgradi ono može samo da se polira a ne da se menja, kao sto ti radis. To je licemerje, prevrtljivost. Jedno pricas danas a drugo sutra, zaboravljajuci šta si pricao i tvrdio juče. Zbog toga su te svi redom ovde provocirali i ismejavali. Jer ti se svadjas (tako kažeš sam za sebe) vodjen jednom zabludom, misleci da tako opovrgavas argumentovano nečije mišljenje, ne shvatajuci pritom kolika je glupost to što pišes; da bi već sutra promenio mišljenje i zagovarao ono sto si do juče pljuvao. Na taj način ti pišes protiv sebe. Da li možeš to da razumes? Menjajuci mišljenje ti se odrices onoga sto si pisao dok si bio pod uticajem tog mišljenja. To te čini smesnim i nezrelim, jer zbog čestog menjanja mišljenja, upadas u protivrecnosti. Zbog toga ispadas smesan i ostavljas utisak smusenosti. jer ako si pljuvao po sagovorniku i onome o cemu piše danas, a sutra ga ubeđuješ u ispravnost toga, kao posledca tvog znanja i nacitanosti, zar to nije smesno?. Ti si ovde do skoro pljuvao i pisao razne odvratnosti o Srbiji, srpstvu, Hrišćanstvu, Rusiji a velicao zapad i EU. Sada preko noći postade Srbin Pravoslavac koji sjedinjenje sa Rusijom vidi kao spas za Srbiju a raspalio si pljuvacinom po zapad i EU. Čak toliko daleko ide tvoja dvolicnost da ljude koji su bili poput tebe nazivas ciftama i da ih omalovazavas, misleci da si bolji od njih jer si promenio mišljenje. To su Dovlaa krajnjosti u koje upadaju samo oni koji nemaju izgradjeno mišljenje i sistem vrednosti. jer da ti je mišljenje bilo izgradjeno na filosofskim principima nikada ne bi pravio takve izlete, već bi se drzao ispravnog. Gledaj šta ti proturas kao Filosofiju samo zato što je to napisao Hegel:„i tako mi vidimo da se sada sastoji upravo u tome da u ISTOM trenutku u kom JESTE ono već vise NIJE.” Da li ti možeš da uvidis kakva je ovo protivrecnost ili ti je bitno samo to što je to hegel rekao. Daj mi jedan primer onoga nečega sto je u ISTOM trenutku u kome JESTE vise NIJE?
+0 / -0
0
Qubic
23. септембар 2013. у 20.49
Hegel je samo hteo da „uhvati” taj trenutatak 'sada' i da ga ozivi, da ga „zatvori u jednu staklenu teglu”, „eksponira i balzamira” i da ga mi na taj način vidimo, ali posto je on već unapred znao da vreme neumitno tece i da to „sada” već vise neće biti ono isto „sada” kao i pre, dakle „balsam iz proslosti”, ili ono sto sada u svom trenutku i jeste, nemu do njega ili do tog postojanja u jednom takvom obliku već vise nije bilo stalo. Hegel se posluzio prosloscu da bi nam doziveo (predstavo ili docarao) jedno takvo, „sveze sada”. Utom je buducnost (a da mi to i ne znamo) igrala jednu odlucujucu ulogu, jer kakva je sustina i razlika između „ovog”, „tog”, ili pak 'onog' „sada”?
Postoje razlike između vremena ali postoje i neke apsolutne konstante, zato se na primer jedan Sokrat pamti i dan danas.
+0 / -0
0
Qubic
23. септембар 2013. у 20.53
Evo primer nečega je na primer Sokrat. Moz' bit' da jeste, moz' bit' da nije.
+0 / -0
0
Qubic
23. септембар 2013. у 20.55
U istom sada sada.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
23. септембар 2013. у 21.28
Prvo mi se zalis da sam jednim primerom „pokusao” da odbranim svoj stav, a zatim mi trazis da ti primerom dokazem to o cemu pišem :)
Dogovori se prvo sam sa sobom šta hoćeš.
Za razliku od tebe, mene sve ovo ne pogadja jer tačno znam o cemu pišem, i sa kojim ciljem...a taj cilj nije natezanje sa tobom niti je pisano u cilju da se iz filozofije izvuce nekakva korist. Ta o kojoj ti sanjas, da se dobro osecas.
Možda ćeš sa mnom kroz patnju, za ovo kratko vreme dok sam tu vise nauciti o samom sebi nego za sve te godine dok si spavao na svom oblaku spoznaje i mislio kako si napokon stigao do pravog sebe.
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
23. септембар 2013. у 21.48
I bilo bi lepo od tebe da nas postedis svojih praznih kilometraskih tekstova, jer to o cemu pišes niti je tema ove diskusije niti je filozofija.
Ali, posto ti to slabo kapiraš, moracu sve da ti nacrtam jednom alegorijom.
Dakle, memorija i misli kao temelj filozofije je kao otkrivanje tajne zivota. Pokusavas da shvatis kako se iz jednog semena kukuruza razvije cela biljka...ni u kom slučaju tema nije, kako ti pokusavas sve vreme svojim ogranicenim duhom da sebi docaras, to kako od tog kukuruza napraviti najbolju proju.
Eto, nadam se da si shvatio da si promasio temu.
+0 / -0
0
Qubic
23. септембар 2013. у 23.10
Duh je, kaže se, mnogo bogatiji i ništa manje svez nego sto je to jedno danas sada, ali tu se uvek postavlja pitanje prostora, jer duh ne može da bude ogranicen na jedno usko i prividno, ili privremeno postojanje kao sto je to npr. 'tu' 'ovde' i 'sada' jer bi to onda moralo da znaci i tamo i neksda. Punoca ili praznina postojanja, ili nepostojanja, su punoca ili praznina svih oblika, predmeta i stvari, pocevsi od „pojedinacno” pa tako i uopste. Ali gde je to secanje,... ta memorija budu zabelezene?, to je pitanje koje (ne bi trebalo da) muci „zivota to je divota.., jer, kao sto je svima vama poznato, to što ja proizvodim, ja ću proizvoditi dok živim, ja se ovako aktivim...” (ali za jedno bolje i pravednije sutra)... To su posla od Kaina.
+0 / -0
0
Qubic
23. септембар 2013. у 23.16
Udri bogatasa i uzmi mu „separe”. (francuska reč, odvojeni prostor, separate-ratizacija)
+0 / -0
0
Qubic
23. септембар 2013. у 23.39
*Ako me (po religijskoj doktrini) andjeli budu pitali , a po onome sto je po mojoj i po njihovoj memoriji zabelezeno, jer sve je zapisano.., „Ko je tvoj prorok i ko će da te zastupa na 'Sudnjemu danu'?”, ja ću im samo kratko odgovoriti sa:.. „Kain!”,
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
24. септембар 2013. у 18.22
„Za razliku od tebe, mene sve ovo ne pogadja”
A zašto mislis da mene pogadja, m? Vidis, ova recenica je divan primer projekcije sopstvenih osecanja. nemoc da odgovoris na pitanja i ucestvujes u diskusiju stvara osecaj inferiornosti, kao posledica povredjene sujete, što se manifestuje kao osecaj pogodjenosti i patnje koje ti projektujes na mene. Zašto bi mene sve ovo pogadjalo? Kada se pojavio nick Badboy_Romeo (buduci da je nov u ovoj kafani) hteo sam da vidim šta ima da kaže, pa sam zato usao u diskusiju sa tobom; da bi te kroz razgovor „video”. Jer, ako hoćeš da vidis koliko je neko slozen ili prost, kako to kaže Sokratis, treba da ga razlozis do najsitnijih detalja i ponovo slozis i u tom procesu, razlaganja i slaganja, videcs koliko je neko slozen ili prost. Tako da sam u tom procesu razlaganja i sklapanja video da si prost kao slagalica za decu do 5g. Jer osim definicije koju si napisao a koju svaka budala može da nauci, sve ostalo su bile budalastine. Objasnio sam ti na vise nacina i iz vise uglova da „Memorija je dakle taj kamen mudrosti, osnovni temelj odakle cela filozofija pocinje, i gde zavrsava.” je pogresno i da jedino može da bude „kamen temeljac” zablude, kao sto i jeste. To nije „samo jedna fikcija, ideja za koju si se uhvatio kao pijan plota” već stvarnost koju može da vidi svako sam za sebe. Jer zbog tog razmišljanja na osnovu proslosti i memorije postoji sav ovaj haos u svetu. Ljudi se mrze i ubijaju zbog razmišljanja o proslosti na osnovu memorije; poistovecuju se sa svoju proslost ili ti „ja” a to sigurno nije mudrost ili ti filosofija. Da si ostao na ovom: „Zato je memorija temelj razmišljanja” tu ne bi imao šta da dodam i tada bi sve ovo sto pišem bilo „promasena tema” ali posto želiš da proguras i to kako je memorija temelj i mudrosti e... neće moći. I umesto sto pišes gluposti bolje napisi kako tebe to razmišljanje na osnovu memorije čini mudrim u tvom svakodnevnom susretu sa ljudima i dogadjajima.
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
25. септембар 2013. у 05.42
citat:
„Ti ocigledno patis od kompleksa da nisi shvacen, ne vidis koliko je to što pišes plitko.
Nisu nikad čuli klasicnu muziku, ali su čuli muziku, svoju koju pevaju i sviraju i u odnosu na koju vide i osecaju lepotu Mozarta.
Vredi li uopste komentarisati tvoje detinjarije?”
*
*
Ma nije moguće da je neko ovako okarakterisao Wakana??
Cudi me jedino što se nije sluzio youtube linkovima. A vidim facebook prijateljstvo s Dovlom je na klimavim nogama.
S Wakanom ne vredi diskutiovati a ni s Dovlom. Dovla je malo nacitaniji mada ni on ne razume dobrih 99% onoga sto je procitao.
Toliko, samo nastavite...
Blagoja čestitam!!!
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
25. септембар 2013. у 07.21
Definicija koju svaka budala može da nauci...pre svega to je definicija koju sam sam postavio, nisam je prepisao od nekoga, i kao drugo, svaka budala može da je nauci, da!!! ali ne i da shvati...ti si najbolji primer za to.
I dalje nastavljas da tupis o korisnosti i stetnosti memorije...alo Pazova...pogresan broj...Nema proje, ne...nema...niks proja...alooooo
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
25. септембар 2013. у 08.07
Badboy_Romeo,
Prijatelju, nemoj da se nerviras sa ovim Wakanom i Dovlom. Veruj mi, mnogi su probali i pre mene i mnogo uporniji i pametniji ali to ne vredi. Ja s vremena na vreme postiram čitate tih diskusija gde se to lepo vidi bas kao sto si i sam uocio. Zalosno je uopste i raspravljati o tako ociglednim i jednostavnim stvarima.
Takvi su kakvi su kako Blagoja (Toplap) kaže. Tu pomoći nema.
svako dobro
+0 / -0
0
toplap
(Neumorni)
25. септембар 2013. у 08.43
Hakermaher - hbala!
Pre pola sata vratio sam se iz porodilista.
Nije jednostavno pogledati dva blizanca...
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
25. септембар 2013. у 18.10
Hakeru „psihologu” šta bi sa ovom recenicom:„Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA” Ostavi je ovde da visi kao parolu nakon zavrsenog politickog mitinga bez ikakvog objašnjenja.
„Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA”
koliko se secam ovde se nasa zadnja diskusija zavrsila, iz koje pobeze kao mlada sa vencanja. Da li se sada osecas spremnim da nastavimo gde smo stali i objasnis ovu tvoju nesrecnu recenicu, koju ostavi ovde na mislost i nemilost, m?
„I dalje nastavljas da tupis o korisnosti i stetnosti memorije...alo Pazova...pogresan broj...Nema proje, ne...nema...niks proja...alooooo”
„...svaka budala može da je nauci, da!!! ali ne i da shvati...ti si najbolji primer za to.” Šta to nisam shvatio? Zar ti nisam vise puta rekao, da sve dok stoji u granicama „Zato je memorija temelj razmišljanja” da se slazem sa tim. Dakle, šta je to što ne shvatam?
„Memorija je dakle taj kamen mudrosti, osnovni temelj odakle cela filozofija pocinje, i gde zavrsava.” se jasno vidi na praktican i nedvosmislen način u recenici koja je „vrh mudrosti do koje se može doći”:„I dalje nastavljas da tupis o korisnosti i stetnosti memorije...alo Pazova...pogresan broj...Nema proje, ne...nema...niks proja...alooooo” Kakav vrhunac mudrosti!! Napisi knjigu.
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
26. септембар 2013. у 06.03
Prvo, izvinjavam se postavljacu topika sto postiram ovo za ovog jadnika Wenkana!
Pa naravno Wenkane, tebi ništa nije jasno kao i obično. Sve ti se mora objašnjavati. Šta ti sad nije jasno?
evo citat pa čitaj:
„* Šta je ubeđenje?
http://www.danas.rs/dodaci/psihologija/ube
đenja.62.html?news_id=199439#sthash.1ubTwypP.dpuf
Ubeđenje je prihvatanje nečega kao istine, ili verovanje da nešto može biti istinito. U suštini, ubeđenja su sudovi ili mišljenja o svetu oko nas, drugim ljudima i nama samima. Svi mi posedujemo ubeđenja koja nam služe i ona koja nas ograničavaju. Većina ubeđenja koja utiču na nas su izvan našeg svesnog i imaju ogroman uticaj na svakodnevne misli, akcije i sveukupan način života.
Šta sprečava ljude da finansijski budu uspešni i da ostvare trajno blagostanje u životu? Odgovor je najverovatnije u njihovom ubeđenju da ekonomski uspeh za njih nije moguć. Mnogo je ljudi koji imaju nesvesne zapreke koje ih sprečavaju da steknu bogatstvo i izobilje koje zaslužuju. Ako imate ograničavajuća ubeđenja o novcu na nivou nesvesnoga, biće mnogo teze da poboljšate vaše ekonomske prilike jer će vam podsvest otežati napore da uspete. Ovo je razlog što neki ljudi žive od prvog od prvog čitavog života – jer, na nekom nivou, oni sami ne veruju da su sposobni da žive bolje.
Na svesnom nivou većina ljudi veruje da rade sve što je u njihovoj moći da postignu svoje ciljeve. Može, ipak, postojati neki nesvesan deo njih koji misli da ne mogu postići uspeh. Što oni više prenebregavaju taj nesvesan deo, više će se prepreka u njihovom svakodnevnom životu postavljati pred njih. Tako um funkcioniše.
Setite se, na primer, svih ljudi koji čitaju žpomisli i obogatićeš sež knjige, učestvuju na finansijskim seminarima, ponavljaju afirmacije svakodnevno, a opet su duboko u finansijskim problemima. Sve ovo što rade je korisno, ali oni vrlo često ne stignu do srži problema, koji obično uključuje neko ograničavajuće ubeđenje. Ljudi imaju mnoga ograničavajuća ubeđenja o novcu.
Neka od najčešćih ograničavajućih ubeđenja o novcu i finansijama su:
- Mora se mnogo raditi da bi se steklo puno novca
- Ja nikada neću biti bogat
- Ne može se biti i bogat i duhovan
- Teško je rukovoditi s mnogo para
- Treba imati novca da bi napravio više novca
- Kasno je za mene da sad mislim o bogatstvu
- Nemam ja ono što je potrebno da se obogatim
- Ne mogu ni ja uspeti, jer ni moji roditelji nisu bili uspešni
- Novac je za druge, nije za mene
- Nisam dovoljno dobar da imam sve što želim
Ovakva ubeđenja ograničavaju ljude jer tragaju za odgovorom izvan sebe, kad je, u stvarnosti, ključ uspeha u njima samima. Nije bogatstvo ono što ljudi imaju već stanje duha. Ljudi koji u životu imaju finansijski uspeh, imaju pozitivna ubeđenja u vezi sa novcem, bogatstvom i blagostanjem. Oni shvataju da je bogatstvo unutrašnje iskustvo. Umesto da se usredsrede na sve moguće načine kojima bi mogli da se obogate, mnogo je onih koji se usredsređuju na sve ono što nemaju. Tako stvaraju naviku i postaju ljutiti i očajni zbog svoje situacije, a to zauzvrat kreira još više prepreka i ograničenja u životu. Mnogo je lakše napredovati u životu kad krećete iz spokojnog uma, nasuprot ljutitom i prezrivom stanju svesti.
*****
Prvi korak u razumevanju kako neko stvara nesvesne finansijske navike je da se istraži dublja priroda njegove predstave o novcu.
*****
Na primer, ljudi sa novčanim problemima mogli su imati roditelje koji su živeli u siromaštvu i na račun toga su formirali mentalitet ekonomske krize. Formirali su nesvesno ubeđenje da će uvek morati da žive u nemaštini jer su tako živeli i njihovi roditelji.
*****
Mnogo je onih koji se usredsređuju na sve ono što nemaju. Tako stvaraju naviku i postaju ljutiti i očajni zbog svoje situacije, a to zauzvrat kreira još više prepreka i ograničenja u životu
*****
* Ograničavajuća ubeđenja i inprinti (pečati) vezani za novac
Često deca formiraju ograničavajuća ubeđenja vezana za novac vrlo rano u životu. Ova vrsta ograničavajućeg ubeđenja naziva se inprint (pečat) u polju neurolingvističkog programiranja (NLP). Inprit je u suštini utisak formiran vrlo rano u životu i može da bude zametak i pozitivnog i ograničavajućeg ubeđenja. Neka od ubeđenja koja kao deca oformimo nisu uvek zdrava i stvorena su kao rezultat traumatičnog ili zbunujućeg iskustva koje smo zaboravili. Kako nesvesno i svesno gledamo na svet kad je novac u pitanju uglavnom je bazirano na takvim ubeđenjima.
* Kako identifikovati svoja ograničavajuća ubeđenja
Prvi, najvazniji korak je identifikovati svoja ogrničavajuća ubeđenja. Kada jednom identifikujete koja su to nesvesna ubeđenja / imprinti, možete koristiti različite NLP strategije kao na primer ‘redefinisanje’ da se brzo probijete kroz te prepreke i tako dozvolite sebi da primetite i doživite sve ekonomske mogućnosti koje vam se pružaju.
1. Ubeđenja o uzroku – ovo su ubeđenja gde verujete da postoji specifičan uzrok koji kreira ubeđenja. Ova ubeđenja možete prepoznati jer često u sebi sadrže reč ‘jer’, ‘zato što’. Neki primeri ubeđenja o uzroku su:
- Ja ne mogu biti uspešan jer su mi ni roditelji nisu bili uspešni
- Ja ne mogu da imam šta hoću jer sam žena
- Ne dobijam šta hoću jer je život borba
- Nije mi suđeno da imam više para jer sam rođen siromašan
- Novac uzrokuje bol
- Uspeh će uzrokovati raspad porodice
2. Ubeđenja o značenju – kao ljudska bića uvek pokušavamo da definišemo značenje stvari. Na primer, šta zapravo znači biti siromašan ili bogat – koje je dublje značenje ovih pojmova. Značenja koja date ovim pojmovima vodiće vaše ponašanje jer ona operišu kao filteri za vaš sistem ubeđenja. Neki primeri ograničavajućih ubeđenja o značenju su:
- Novac ti neće kupiti sreću
- Novac je koren svakog zla
- Ne može se biti i bogat i duhovan
- Novac je nevažan
- Zarađivanje para je dosadno
- Bogatim ljudima se ne može verovati
3. Ubeđenja o mogućnostima – ubeđenja mogu da budu vezana i za mogućnosti. Postoje dve vrste ovih ubeđenja o mogućnostima:
- Ishod je moguć: ako je moguć, onda imate dozvolu od svog podsvesnog da krenete u ostvarivanje željenog cilja
- Ishod je nemoguć: ako je nemoguć, onda se nećete čak ni potruditi da pokušate da taj cilj ostvarite. Na primer, ako verujete da ne možete napredovati jer je ekonomska situacija loša i čvrsto se držite tog ubeđenja, onda nećete preduzeti ništa što je potrebno da bi se postigao uspeh. Odustaćete pre vremena i nećete ništa raditi da ostvarite ono što želite.
Neki od primera ograničavajućih ubeđenja u vezi sa mogućnostima su:
a. jako je teško upravljati novcem, ja nikad neću moći da rukovodim većim količinama novca
b. ja ne znam kako se ’pravež pare
c. bogatstvo i velike pare su za druge ljude
d. ja nikad neću steći puno para, čak i ako ih ikad steknem, zabrljaću i izgubiti sve
e. ogromna je tajna kako ‘napraviti’ velike pare
4. identitet – ovo su ubeđenja koja se tiču identiteta, našeg poimanja sopstvene vrednosti i koliko zaslužujemo da steknemo bogatstvo i uspeh. Neki od primera ove vrste ograničavajućih ubeđenja su:
- Ja nisam dovoljno dobar da bih bio uspešan
- Ja ne zaslužujem da imam sve što poželim
- Nisam ja dovoljno pametan da zaradim puno novca
- Ja nemam pravo da živim dobro
- Nisam vredan uspeha
- Niko me ne voli, ja sam gubitnik
Najčešća nesvesna ubeđenja pripadaju jednoj od sledeće tri kategorije:
Beznadežnost– ubeđenje da željeni cilj nije ostvarljiv, bez obzira na naše mogućnosti. Nema nade da ćete dobiti ono sto želite.
Bespomoćnost– ubeđenje da je željeni cilj moguć, ali da vi sami niste sposobni da ga ostvarite. Bespomoćni ste i u nemogućnosti da dobijete ono što želite.
Bezvrednost– ubeđenje da ne zaslužujete da vam se željeni cilj ostvari zbog onoga što ste, zbog nečega što ste uradili ili zbog nečega što ste propustili da učinite.
itd...itd...”
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
26. септембар 2013. у 06.18
Ovo ti je samo uvod i primer pa će ti sad valjda biti jasnije. A možda i neće, i tvoje ponasanje ovde je posledica tvog ubeđenja da nešto znaš i da si u pravu.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
26. септембар 2013. у 18.19
Jao Hakeru, nesreco jedna. Ti ovim novinskim clankom samo potvrdjujes (a potvrdjujes i sve sto pišem ovde i na „Umne idiotarije”) da sva ubeđenja a ne PREVASHODNO, već sva ubeđenja dolaze od „ja” ega ili ti proslosti. Dobro. Znaci, to smo resili. Uverili smo se da je „kamen temeljac” svih ubeđenja i zabluda nasa proslost „ja” ili ti ego i da bismo se oslobodili tih ubeđenja i zabluda potrebno je da se oslobodimo proslosti „ja” ili ti ego. Sada daj jedan primer u kome ćeš potvrditi da nasa ubeđenja PREVASHODNO dolaze od ja, a sto ti tvrdis. To sam te pitao i poslednji put kada si pobegao iz diskusije poput mlade sa vencanja. Jer PREVASHODNO, znaci „uglavnom” „u vecini slučajeva” ali ne ISKLJUCIVO od „ja”. E vidis, mene to interesuje. Jer,ako ubeđenja ne dolaze ISKLJUCIVO od „ja” odakle onda dolaze i koja su to ubeđenja. Daklem, koja su to ubeđenja koja ne dolaze od „ja” i odakle ona dolaze? Namaste gde smo stali prošli put.
„Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA”
Vidis, u ovoj recenici PREVASHODNO je visak i recenici daje sasvim drugi smer i pravac u odnosu na ovu recenicu
„Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze od JA”
Da li možeš videti razliku između ove dve, naizgled, iste recenice?
Uzgred, link koji si postavio se ne otvara
+0 / -0
0
toplap
(Neumorni)
27. септембар 2013. у 05.58
Zbog čega toliko razlicita mišljenja?...
Avako od dikutanata sebe zamišlja da je vrh neke visoke planine. Jedan gleda na ikstoku, drugi na zapadu, treci na sever i četvrtina jug.
Ništa novo.
Novo je taj sto gleda na istoku opisuje najdalji horizont, drugi najblize litice, treci neki karakteristican pejsaz i cetvorti neko naseljeno mesto.
Svi u pravu.
Niko u istom trenu ne može pogledatgi i memorirati sliku na sve četiri strane.
Odatle ralicita mišljenja.
A sto ako je nebo na jednu polovinu nacickano oblacima?
Ili potpuno oblacno?
Ili potpuno vedro?
Onda dolazi do komesanja memorije.
Memorija?
To je dogadjaj vidjenja onoga šta se o tome misli.
Trenutno.
I da ste slavni pisac, filosof ili slikar, sa najvecom memorijom nikada necete u potpunosti ponoviti to što ste napisali, filosofski promoslili ili naslikali.
Pogotovu što se memorija svakim trenom dopunjuje u utice na čitavo shvatanje to što danas mislite sa onim što ste pre godinu dana tvrdili da je ispravno.
Ništa nije konacno.
Ukoliko mislite da je konacno - onda je to dopgmatisticka procena.
Inače ja uzivam kako se razbacujete razlicitim mišljenima...
Samo napred!
+0 / -0
0
toplap
(Neumorni)
27. септембар 2013. у 06.21
Ja sam u podnozju i čitam vase vidjenja sa vrha velike planine...
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
28. септембар 2013. у 19.56
Wenkan,
„Jao Hakeru, nesreco jedna.”
*
Jel ti čitaš šta se ovde piše? Kako je moguće da su svi protiv tebe? Osvesti se covece! Za tebe kao da filozofi od Sokrata pa do Nicea nikad nisu ni postojali. Sit sam ja tebe i Dovle koji su umislili da znaju bolje a ni osnovne stvari još niste shvatili. A ovamo drže se SC i ne smiju na druge diskusije i hvale ovu gde skoro niko i ne dolazi. Nesreca si ti sam za sebe najveca. Mene bas zaboli cosak robne kuce sto tamo neki Wenkan lupa nebuloze, ima vas takvih najviše na ovom yebenom svetu, nisi jedini. Ali ovo je diskusija Filozofija!
I opet, ne dolaze sva ubeđenja od ja. A ti se potrudi pa nadji koja to ne dolaze i zašto. Pa tek onda možemo da diskutujemo, ovako nema svrhe da se zamajavam s tobom i tvojim detinjarijama.
svako dobro
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
29. септембар 2013. у 18.11
http://www.youtube.com/watch?v=p5Nv5VQQpzg
Haker „psiholog” još jednim „argumentovanim” odgovorom, opet priprema teren za bezaniju. Pa... cao i svako dobro.
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
29. септембар 2013. у 21.36
Nema to veze s nikakvom bezanijom. Ti to oceni kako ti volja. Priznao si ranije da ne ides na druge diskusije kao krstarica, zašto? Zato sto bi bio ismejan i sto bi ti to uvredilo tvoj veliki ego. Ti ne možeš ni pojmiti koliko je bezvredno s tobom diskutovati. To je isto kao kad bi neko ko ne zna ni tablicu mnozenja hteo diskutovati o integralima.
Stvari s kojima ti imaš probleme su prezvakane još pre 2000 godina. I sad bi ti da izmišljas toplu vodu. samo napred Don Kihote! A nešto ti drugar Pancho aka Dovlaa izostaje?
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
30. септембар 2013. у 17.45
opet Hakeru tipkas gluposti a nikako da istipkas, sto je mnogo vaznije, odgovor na pitanje „koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?” i samim tim objasnis i ovu tvoju recenicu:„Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA”
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
30. септембар 2013. у 18.56
Da bih ti objasnio to što trazis morao bih napisati jednu dobru knjigu pa sve iz početka. Zašto? Zato sto i ako bih ti pokusao dati jednostavan odgovor ti bi se odmah uhvatio za sledeće nešto sto ti nije jasno, razumes? Primer koji sam ti napisao da bi neko mogao diskutovati o integralima u matematici taj prvo mora da zna sve ono pre integrala jer je to preduslov.
Pazi, ja tebe ne želim omalovazavati niti mi je to cilj. Šta ja imam od toga sto neki anonimus na Internetu piše protiv ili za mene? Ništa!
Zapitaj se sledeće: kako je moguće da samo tebi ta recenica koju sam napisao nije jasna? Zašto se niko drugi nije javio i kritikovao je?
Ali da ne ispadne da sam licemer evo ti mali uvod u to objašnjenje. Postoje POSREDNI i NEPOSREDNI uzroci koji uticu na formiranje naših ubeđenja.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
01. октобар 2013. у 18.09
Tebi Hakeru ama bas ništa nije jasno. Gde ti u ovom mom pitanju „koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?” i u ovoj tvojij recenici „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA” vidis da se uklapa „ Postoje POSREDNI i NEPOSREDNI uzroci koji uticu na formiranje naših ubeđenja.” Ko te šta pita o POSREDNIM i NEPOSREDNIM uzrocima koji uticu na formiranje naših ubeđenja? o usrocima koji uticu na formiranje naših ubeđenja sam opsirno pisao ovde i na „Umne idiotarije” ali to nije tema ove recenice „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA” kao ni odgovor na pitanje „koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?”
„U suštini, ubeđenja su sudovi ili mišljenja o svetu oko nas, drugim ljudima i nama samima.” stoji u novinskom clanku koji si mi postavio ali koji, po svemu sudeci nisi razumeo. Dakle, sudovi i mišljenja o svetu oko nas, drugim ljudima i nama samima su ubeđenja. Nasa ubeđenja. Ako ona sva ne dolaze ISKLJUCIVO od „JA” odakle dolaze i koja su to ubeđenja? Nemoj da se uvijas kao crv, kada ga prstom pritiskas a sve sa ciljem da se izmigolji, već daj konkretan odgovor ili lepo kaži da nerazumes bas najbolje sve ovo.
„Ali da ne ispadne da sam licemer” Ti jesi licemer. Predstavljao si se ovde godinama, sve dok te nisam razbucao, kao Psiholog; menjao si i menjas nickove da bi tako bio u „vecini” protiv nekog; U tekstovima se trudis da ostavis utisak nekog koji zna samo ga mrzi da tipka, jer eto, mi te ne možemo razumeti pa bi to bilo uzaludno. Tvoje pisanje o tebi govori koliki si licemer, ljigavko, ali na tvoju zalost ti to ne možeš da vidis, u suprotnom bi se stideo sebe. na osnovu tvog pisanja sam otkrio da se lažno predstavljas kao psiholog i sve ostalo. Da te nisam razbucao i dan-danas bi se tako predstavljao a to se da zakljuciti po tome što se nikada nisi izvinio zbo tog nemoralnog cina.
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
02. октобар 2013. у 10.10
Wenkane,
„mi te ne možemo razumeti pa bi to bilo uzaludno.”
*
Koji to „mi”??
Kao sto sam ti lepo već napisao jedino tebi nije jasno.
Da, za tebe sam ne psiholog, nego dekan i docent i doktor nauka.
A ti se i dalje tesi kako si nekoga kao ti razbucao. Pa kad si tako dobar zašto ne ides i na druge diskusije kao krstarica?
I opet se desava sve kako sam i rekao da bi bilo kad bih ti pokusao objasniti to što sam napisao. Tebi se sve mora usitniti i objašnjavati od samog početka.
Ne ide to tako momak, prvo puzis pa onda ides pa tek onda trcis i skocis i kažeš hop!
Ti bi odma da skocis i kažeš hop a još nisi ni iz pelena izasao!
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
02. октобар 2013. у 18.07
Opet tipkas gluposti. Ovim glupostima pokusavas da svedes diskusiju na svoj nivo; nivo malog, mizernog coveka i pretvoris je u obično pijacno laprdanje kako bi se izmigoljio iz nezgodne situacije u koju si zapao zbog ove rcenice „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA”. i iz nemoci da odgovoris na pitanje „koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?” uvijas se kao crv, kada ga prstom pritiskas, a sve sa namerom da se izmigoljis i pobegnes. Ti da nisi licemer i ljigavko shvatio bi koliko je podlo i nemoralno bilo tvoje lažno predstavljanje ovde kao Psiholog (dok te nisam provalio) i izvinio bi se a ne bi, kao i sa ovom recenicom „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA” nastavljao da se uvijas i pokusavas da se izmigoljis iz svega toga. Smesan si koliko si glup. Pogledaj koliko si gluposti, do sada, istipkao u vezi ove tvoje recenice „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA”. Kako te nije mrzelo? Mogao si da u par teksta objasnis tu svoju recenicu i da naucimo i mi ovde, nešto novo. Nije bitno uopste da li se neko slaze ili ne sa onim što pišemo; bitno je da to što opisujemo mi jasno i povezano iznesemo, tako da i oni koji čitaju mogu da vide, kroz tekst, to što im pokazujemo, to što opisujemo, sliku. Međutim,da bi mogao da objasnis svoje recenice i misli, potrebno je da ih imaš jasno u svojoj glavi u obliku slike. Onda znaš o cemu pricas, jer to vidis i ne pišes vise kako ti prdne na pamet. Daklem, „koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?”
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
02. октобар 2013. у 18.48
Wenkane,
„Opet tipkas gluposti. Ovim glupostima pokusavas da svedes diskusiju na svoj nivo; nivo malog, mizernog coveka i pretvoris je u obično pijacno laprdanje kako bi se izmigoljio iz nezgodne situacije u koju si zapao zbog ove rcenice ”Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA„
*
Ovo je projekcija tebe samog.
Pa ko te goni da diskutujes? Lepo sam ti postavio clanak gde vecina toga sto trazis već tu ima a ti to izgleda nisi ni procitao nego odma odbacio kao clanak iz novina i glupost. Zato i nemam nameru da ti dalje objašnjavam, čemu? Knjigu u sake pa uci sve iz početka. Tvoje ponasanje i pisanje je nekakvo ”turbo folk filozofiranje„
Takvih je danas najviše. Hoće nešto odma bez truda. Za tebe kao da Filozofija od Sokrata pa do Nicea kao i da nikad nije ni postojala. I ti bi sad da izmišljas toplu vodu.
Rekao sam ti već, OK možeš da pišes šta ti volja, eto idi na druge diskusije pa neka to bude izlozeno kritici. Šta se bojis?
Jedino si se ti uhvatio za tu recenicu, niko drugi. Zašto?
”
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
02. октобар 2013. у 22.17
Hakeru, ti si poput duboke reke, jer i iz tebe kao i iz duboke reke, kad u nju bacis kamen, izlazi uvek isti zvuk GLUUUUUUUUUUUP!!!...GLUUUUUUUUUUP!!!...GLUUUUUUUUUUUUP!!!
„koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?”
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
03. октобар 2013. у 04.58
Pitaj Dovlu, možda on ima vremena da te uci sve iz početka. Pa ako to shvatis onda ne bi ni postavljao ovo pitanje bas kao sto ga niko osim tebe i ne postavlja.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
03. октобар 2013. у 18.07
...GLUUUUUUP...
uuuuu!! duboko... duboko.
http://www.youtube.com/watch?v=p5Nv5VQQpzg
cek da vidimo koja je sad dubina.
„koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?”
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
03. октобар 2013. у 19.09
Wenkane,
Ako si primetio a izgleda nisi ja te oslovljavam sa „wenkane”
Kad nadjes način da se istorija ljudskog roda objasni u jednoj reci ili recenici onda mi javi pa ću ti možda i objasniti to što pitas.
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
03. октобар 2013. у 19.33
...GLUUUUUUP...
uuuuuuuuu!! i ovo je bilo duboko... dubooookoo.
http://www.youtube.com/watch?v=p5Nv5VQQpzg
cek, cek da vidmo sad
„koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?”
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
04. октобар 2013. у 07.13
Wenkane,
Šta mislis o religijskim/verskim ubeđenjima, kolektivnim ubeđenjima, politickim ubeđenjima, nacionalnim ubeđenjima itd...itd
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
04. октобар 2013. у 18.11
Hakeru, da čitaš pazljivije, kao što ne čitaš, i da si malo pametniji, kao sto nisi, ti bi do sada znao šta mislim o tim a i svim ubeđenjima i ne bi mi postavljao tako glupa pitanja. ovde i na umnim idiotarijama sam pisao o ubeđenjima i njihovom nastanku kao posledice odrastanja u jednom drustvu, jednoj sredini, i da su ona na stetu coveka. Jer um koji je ispunjen ubeđenjima je slep um koji sve sa cime se susrece, u svom svakodnevnom zivotu, tumaci kroz ta ubeđenja ili ti „znanje” pa tako ne vidi sadsnji trenutak kakav zaista jeste. Tako da je za coveka koji ne želi da njime upravlja um ispunjen ubeđenjima i vodi ga u pogresnom smeru, pricinjavajuci mu samo probleme, poželjno da um ocisti od svih ubeđenja. Jer ubeđenja nazivamo „znanjem” pa na osnovu ubeđenja kažemo „ja znam”. A covek ne vidi da je to „JA” sastavljeno od ubeđenja koje postoji na osnovu memorije o proslosti. A takođe ne vidi da je to „znam” sagradjeno na ubeđenjima koje je on usvojio i kasnije se poistovetio sa tim, pa su tako ubeđenja postala „JA” i „znam”. I zašto ne pišem na Krstarici i zašto sam se uhvatio za tvoju recenicu; na sve sam već dao odgovor. tako da sam i sad čuo jedno duboooko...GLUUUUUP... a sad, da vidimo sad
„koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?”
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
04. октобар 2013. у 20.51
Wenkane,
Nisam citao druge postove, nemam vremena za to.
*
„Jer um koji je ispunjen ubeđenjima je slep um koji sve sa cime se susrece, u svom svakodnevnom zivotu, tumaci kroz ta ubeđenja ili ti ”znanje„ pa tako ne vidi sadsnji trenutak kakav zaista jeste.”
*
OK, po tebi su „ubeđenja” „znanje” stavio si to pod navode sto me navodi da mislim da to nije pravo znanje nego da mi mislimo da je to znanje ali nije?
To je OK, slazem se.
Kakav je taj trenutak kakav zaista jeste? Možeš li to podeliti s nama ovde? Pa da i mi vidimo ili bar pokusamo da vidimo.
Ovako kako pišes je nešto kao „stvar po sebi” od Kanta. Da stvari nisu takve u sustini kako ih mi našim razumom vidimo ili kakvim ih nasa čula nama predstavljaju. Sto je meni sasvim jasno.
*
„A covek ne vidi da je to ”JA„ sastavljeno od ubeđenja koje postoji na osnovu memorije o proslosti. A takođe ne vidi da je to ”znam„ sagradjeno na ubeđenjima koje je on usvojio i kasnije se poistovetio sa tim, pa su tako ubeđenja postala ”JA„ i ”znam„.”
*
Dakle, ubeđenja su dosla s polja, pa smo ih mi usvojili kao deo nas tj „JA”
*
Šta je ljudsko biće bez tog „JA” bez tih „znanja” iliti ubeđenja?
Hvala!
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
05. октобар 2013. у 19.05
„Nisam citao druge postove, nemam vremena za to.” Čitaš, čitaš;citas i ucis. pokusavas da ukapiras tim svojim pilecim mozgom sve to ali ne ide... ne ide. Trudis se da naucis filosofiju da bi mogao nekad (za 5-10 godina, možda i 20g.) da kažeš kako si ti sve to znao o cemu pišemo samo si se ti, eto, zezao sa nama, sprdao na nas racun. Samo, pre će u beskonacnost dve paralelene linije da se preseku, nego sto ćeš ti da shvatis Filosofiju. Možeš ti i fakultet da zavrsis ali ostaces budala.
ovom tvom tekstu možemo da se vratimo tek kada resimo ovu tvoju recenicu „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA” jer je ona kamen temeljac ove naše diskusije a u čitavom tekstu jedino ova recenica je u direktnoj vezi sa njom „Dakle, ubeđenja su dosla s polja, pa smo ih mi usvojili kao deo nas tj ”JA„” ovde se jasno vidi da ti ne razlikujes nijanse i da nikada nisi isao dalje od povrsine. Kažeš da su ubeđenja dosla spolja ali se nisi zapitao da li je to moguće. Da li nama, zaista ubeđenja dolaze spolja? Po tebi ispada da su ubeđenja gotov proizvod koji ulazi u nas. Kada bi to bilo tačno, kao sto nije, onda bi i ova tvoja recenica „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA” dobila kakav-takav smisao. Pa bi postojala ubeđenja koja dolaze PREVASHODNO od ja i ubeđenja koja dolaze spolja. Mada i tu se namece pitanje: zašto se osloboditi svih ubeđenja koja dolaze PREVASHODNO od ja a ne onih koja ulaze u nas spolja? Sve u svemu ova tvoja recenica je izuzetno glupa i nema nikakvog smisla kako god da je postavis.
Dakle, ubeđenja nam ne dolaze spolja. Kako stoji na početku novinskog clanka „U suštini, ubeđenja su sudovi ili mišljenja o svetu oko nas, drugim ljudima i nama samima.” a koji ti, ocigledno, nisi razumeo. Dakle sudovi ili mišljenja o svetu oko nas, drugim ljudima i nama samima u obliku ubeđenja nastaju u nama a ne ulaze u nas kao već gotov proizvod. Da li razumes ovo? ubeđenje drustva ne može da udje u tebe i postane tvoje ubeđenje. Do tebe ubeđenje drustva dolazi u obliku informacija i ako ih ti ne usvojis, ne poistovetis se sa njima i ne učinis ih delom tvog „ja” ubeđenje drustva nikada neće postati i tvoje ubeđenje. Razumes?
„Šta je ljudsko biće bez tog ”JA„ bez tih ”znanja„ iliti ubeđenja?” Cisto ljudsko biće koje u drugom ljudskom biću vidi samo ono sto jeste: ljudsko biće. Dok god postoji „ja” „znanje” i ubeđenja ljudska bica ne postoje. Ono sto postoji su „ja” „znanja” i ubeđenja koja se međusobno vide i komuniciraju kroz „ja” „znanja” i ubeđenja. Znaš hakeru ja cisto sumnjam da ti možeš da vidis sve ovo; tako da su tekstovi koje pišem vise namenjeni drugima nego tebi. Kao sto je surferu potreban talas da bi jahao na njemu, tako su i meni potrebne gluposti da bi mogao da „jasem” na njima. Sto veci talasi (gluposti) to je bolje jahanje na njima.
+0 / -0
0
hakermaher
(Master Yoda)
05. октобар 2013. у 20.29
Wenkane, wenkane...
Bate dragi, šta da ti napisem na ovoliko detinjarija na jednom mestu. I uz to pokusaj da budes smesan. Možda bi i bilo smesno da nije zalosno.
Pa eto ajde da pretpostavimo da sam ja zaista toliko glup i da mi ništa sto si napisao nije jasno. Lepo to postavi na nekoj ozbiljnijoj diskusiji, izlozi je kritici pa ćeš viditi kako ćeš proći Izgleda da su svi budale samo ti pametan?
citat:
„Da li nama, zaista ubeđenja dolaze spolja? Po tebi ispada da su ubeđenja gotov proizvod koji ulazi u nas. Kada bi to bilo tačno, kao sto nije, onda bi i ova tvoja recenica ”Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA„ dobila kakav-takav smisao.”
*
Religija je gotov proizvod recimo. Pogledaj Islam na primer ili Hrišćanstvo. Ucis dete još od samog rođenja kroz krstenje i sva ostala njesra o nečemu za šta deciji mozak nije spreman da racionalno razmišlja nego jednostavno upija.
Takođe i ono što se uci u skoli.
NIkad nisi čuo da decaka koji je odrastao s vukovima?
Ponasao se kao vuk, živio kao vuk itd...itt.
Deciji mozak je tabula raza = prazna tabla.
Sve je ovo tebi strano kao spansko selo...
Da, ja jesam zavrsio fakultet. Da, Decija Psihologija mi je bila jedan od glavnih predmeta. Ti znaš bolje od mog profesora Milica koji je predavao i na stranim katedrama u Becu i Milanu. Nipodostavas sav rad dosadasnjih vekikana kao sto su Frojd, Jung, From... ali neka.
Neću se upustati s tobom u bilo kakve rasporave niti vredjanja.
Samo ću ti onako prijateljski predloziti da se opustis, pocnes posecivati i druge diskusije. Uzeti dobru literaturu pa to lepo polako procitati.
Verujem da ti tu Dovlaa može pomoći.
svako dobro
+0 / -0
0
Wakan
(Doors)
06. октобар 2013. у 17.59
...GLUUUUUUUUP...
uuuuuuu!!! ovo je bilo duboko... baaaaas duboko
http://www.youtube.com/watch?v=p5Nv5VQQpzg
još jedan u nizu promasenih tekstova koji nema ama bas nikakve dodirne tacke sa ovom recenicom „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA” kao ni sa pitanjem „koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?” Kako ti se zvao profesor; koji je bio jedan od glavnih predmeta tvog skolovanja; u kojim gradovima je profesor Milic predavao itd. itd. kakve sve to veze ima sa „Osloboditi se svojih ubeđenja koja dolaze prevashodno od JA”? KAKVE? mene zanima objašnjenje tvoje recenice a sve ostalo (kako ti se zvala prva devojka ili decko, gde si odraso, za koji klub navijas, kako ti se zvali ptofesori i gde su sve predavali itd. itd.) je za neku drugu priliku i drugu diskusiju.
„koja su to ubeđenja koja ne dolaze od ”ja„ i odakle ona dolaze?”
+0 / -0
0
Badboy_Romeo
(Bla bla blah....)
09. новембар 2013. у 14.07
Ubeđenja koja ne dolaze od ja su sva druga ubeđena koje ti prenose drugi ljudi, koja dolazeci u kontakt sa njima prihvatas ili ne.
S obzirom da je tebi, koliko vidim teško da shvatis jednu tako jednostavnu stvar, probacu da ti objasnim jednostavnije.
Zamisli da su sva ubeđenja kao prenosne bolesti ( a misli koje cine to ubeđenje bakterije, i virusi te iste bolesti).
Covek dolazi u kontakt sa njima i zarazi se ili ne...Neko može da nosi u sebi ceo svoj zivot jedno isto ubeđene i da ga prenosi drugima misleci da je to nešto sto dolazi iz njegovog ja, neko promeni svoja ubeđenja, prihvatajuci neka druga,neko je pun ubeđenja i predrasuda, neko ih ima jako malo.
U svakom slučaju svi ljudi imaju neka ubeđenja koje su dobili od drugih ljudi, porodice, skole,prijatelja, crkve,medija...svuda postoji neko leglo zaraznih ubeđenja...jedino od tebe i od okoline u kojoj moras da zivs zavisi koje će najviše da te obuzme.
Svi su ljudi sugavi, i žive u coporima svojih suga misleci da su zdravi i strahujuci da ih neki drugi copor ne zarazi svojom sugom.
:)
Looking for Oil Diffuser Necklaces Sterling Silver?
Изаберите државу:
Аустралија
Аустрија
Босна и Херцеговина
Велика Британија
Европска Унија
Канада
Немачка
Сједињене Америчке Државе (САД)
Србија
Француска
Холандија
Хрватска
Црна Гора
Швајцарска
Шведска
Ћирилица |
Latinica
|
English
© Trend Builder Inc. и сарадници. Сва права задржана.
Terms of use
-
Privacy policy
-
Маркетинг
.