Вести
Спорт
Селебрити
Лајфстајл
Дискусије
Кувар
Огласи
Дискусије
:
Правопис
+0 / -0
0
Kazi zejitiiin
esseGesse
04. фебруар 2010. у 11.10
Da li neko zna odakle je rec zej(i)tin i da li mozda potice iz semitskih jezika gde se maslina kaze zajt(mnozina zejtim)?
Hvala
+2 / -0
+2
McKinley
((stadra))
04. фебруар 2010. у 16.43
U pravu za etimologiju - "zejtun" je arapska reč za maslinjak.
Ali ni u jednoj varijanti ne može da bude "zejitin" ili "zeitin", samo "zejtin".
+0 / -0
0
esseGesse
05. фебруар 2010. у 06.32
Nasalio sam se zbog poznate sale pri fotografisanju kada fotograf kaze zeni sa velikim ustima: Kazite uuuulje.
A ona kaze: Zejiiiitin:o)
Probaj pred ogledalom i hvala na odgovoru iako mislim da se na arapskom ne kaze zejtun za maslinjak ali vidim da definitivno rec potice iz semitskih jezika za sta sam trazio potvrdu samo.
Hvala.
+2 / -0
+2
McKinley
((stadra))
07. фебруар 2010. у 15.54
Ne znam tu reklamu :o)
U nekoj prastaroj Vujakliji sam našla da reč potiče iz arapskog i da "zajetun" znači maslinjak. U Rečniku matice srpske piše samo da je iz arapskog.
+2 / -0
+2
McKinley
((stadra))
07. фебруар 2010. у 15.55
* brljam - ne reklamu, nego foru :o)))
+0 / -0
0
takmicar
(takmicenje)
08. фебруар 2010. у 06.11
Само да кажем - пробО пред огледалом.
+1 / -0
+1
Dr_Ipac
(©®™)
09. фебруар 2010. у 22.56
Модерни персијски: zeitân = маслина.
Техеранским дијалектом, зејтун.
+0 / -0
0
Ema
(♥@♥@♥@♥@♥@♥@♥)
14. фебруар 2010. у 16.47
Na spanskom (oni su vekovima, od 711 do 1492, bili pod arapima tako da su im ostale mnoge reci u nasledstvo), maslina (plod) se kaze "aceituna" a ulje "aceite", tako da ovo sto tvrdite ima logike.
+0 / -0
0
GeForce848
21. фебруар 2010. у 07.47
Zar nisu koreni arapskog jezika u hebrejskom jeziku?
+0 / -0
0
takmicar
(takmicenje)
21. фебруар 2010. у 08.39
Семитски оба. Мало Каин, мало Авељ.
+1 / -0
+1
GeForce848
21. фебруар 2010. у 20.01
Jezici
Hebrejski jezik
Hebrejski - ‘Ivrit
Govori se u Izraelu
Regija: Izrael i druge zemlje
Poreklo jezika: semitski jezik iz afro-azijske grupe jezika
Zvanični jezik Izraela
Ono što ga čini jedinstvenim je činjenica da je originalna Hebrejska Biblija, Tora, za koju judeizam tvrdi da je nastala u Mojsijevo vrijeme, prije 3 300 godina, napisana na klasičnom hebrejskom (biblijskom) jeziku. Jevreji su ga uvijek zvali Lešon ha-Kodeš (“Sveti jezik”) pošto su spisi napisani na ovom jeziku smatrani svetim.
Većina stručnjaka se slaže da je, nakon što su 586 p.n.e. Vavilonci prvi put razorili Jerusalim, vrstu hebrejskog jezika koja je preovladavala u Hebrejskoj Bibliji u svakodnevnoj upotrebi zamijenio hebrejski jezik Mišne i lokalna verzija aramejskog jezika. Vjeruje se da je hebrejski jezik postepeno prestao da postoji kao govorni jezik otprilike u 200. godini nove ere, nakon što je jevrejsko stanovništvo nestalo iz dijelova Palestine koje su okupirali Rimljani, ali je kroz vijekove ostao glavni pisani jezik. Krajem 19. i početkom 20. vijeka hebrejski je ponovo oživio kao govorni jezik i to u obliku modernog hebrejskog jezika zamjenjujući tako mnoštvo jezika kojima su se u to vrijeme služili Jevreji. Neki od tih jezika bili su arapski, judezmo (takođe poznat i kao ladino), jidiš, ruski...
U poslednja dva milenijuma hebrejski jezik se uglavnom koristio u liturgijama. Kao posljedica toga, veoma jak uticaj na njegov izgovor izvršio je dijalekt svake pojedinačne jevrejske zajednice.
Skoro svaki imigrant u Izraelu se podstiče da prihvati standardni hebrejski jezik kao jezik kojim se svakodnevnio služi. Fonološki, ovaj “dijalekt” se najtačnije može opisati kao mješavina izgovora, a u kojem su očuvani sefardski samoglasnici i aškenaski suglasnici. Moderni hebrejski jezik se piše sa desna na lijevo, a koristi se hebrejsko pismo. Moderni spisi počivaju na formi “četvrtastog” slova. Sličan sistem se koristi pri pisanju rukom, ali su slova po izgledu više kružna i nekada se vidno razlikuju od svojih štampanih pandana.
Hebrejski jezik se obično piše hebrejskim pismom. Zbog poteškoća sa izdavanjem, te zbog činjenice da mnogi čitaoci ne znaju to pismo, postoje mnogi načini transkripcije hebrejskog pisma u latinična slova. Najtačnija metoda je Međunarodni fonetski alfabet.
hebrejski: ivrit
zdravo/mir: šalom
doviđenja: lehitraot
drago mi je da smo se upoznali: na’im me’od
molim/nema na čemu: bevakaša
hvala: toda
hvala puno: toda raba
koliko ovo košta: kama ze ole?
engleski: anglit
da: ken
dobro: tov
itd
+0 / -0
0
takmicar
(takmicenje)
22. фебруар 2010. у 01.17
Тода раба. :)
+1 / -0
+1
GeForce848
23. фебруар 2010. у 17.44
בבקשה
+0 / -0
0
Dr_Ipac
(©®™)
25. фебруар 2010. у 00.00
Fala ti lepa ne lekciji o ivritu, ali zaboravio si napomenuti kako se kaže maslina.
Zait?
+1 / -0
+1
GeForce848
25. фебруар 2010. у 08.24
Da, maslina je zajt, masline je zejtim
Looking for Mantra Bracelets?
Изаберите државу:
Аустралија
Аустрија
Босна и Херцеговина
Велика Британија
Европска Унија
Канада
Немачка
Сједињене Америчке Државе (САД)
Србија
Француска
Холандија
Хрватска
Црна Гора
Швајцарска
Шведска
Ћирилица |
Latinica
|
English
© Trend Builder Inc. и сарадници. Сва права задржана.
Terms of use
-
Privacy policy
-
Маркетинг
.